Metsäpolitiikan vaikutus metsävarojen käyttöön ja metsäteollisuuden investointeihin Venäjällä - Jutila, Lasse (Finnish Forest Research Institute, 2010)
Venäjän metsäsektorilla toteutettiin mittava reformi vuoden 2007 aikana. Lähes samanaikaisesti maassa otettiin käyttöön uusi metsälaki, asetus metsäsektorin prioriteetti-investointien tukemisesta sekä asetus raakapuun viennin lopettamiseen tähtäävästä vientitullien korotusohjelmasta. Näiden uudistusten myötä metsäsektorin vetureiksi pyrittiin muodostamaan sellun- ja paperinvalmistukseen erikoistuneita metsäteollisuuskeskittymiä, jotka kykenevät huolehtimaan uuden metsälain mukanaan tuomista metsätalouden velvoitteista, puunkorjuusta sekä mahdollisimman arvokkaiden lopputuotteiden valmistuksesta. Tutkimuksen aluksi luodaan katsaus massa- ja paperiteollisuuden kehitykseen Venäjällä suunnitelmatalouden ajan Neuvostoliitosta nykypäivään saakka. Samalla kuvataan sitä kehityskulkua, joka selittää Venäjän metsäsektorin nykyisen alennustilan. Tutkimuksessa analysoidaan Venäjällä 2000-luvulla laadittuja metsäpoliittisia ohjelmia maan metsäsektorin suunnan muuttamiseksi. Tarkasteltavana ovat Venäjän metsätalouden kehittämiskonsepti vuosille 2003 2010, Venäjän metsäteollisuuden kehittämisen pääsuuntaukset 2002 2015, Yhtenäinen Venäjä -puolueen metsäpoliittinen ohjelma Venäjän metsät ja Venäjän metsäsektorin kehittämisstrategia 2020. Jokaisesta metsäpolitiikan ohjelmasta esitellään niiden keskeiset tavoitteet ja mahdolliset alueelliset painotukset.Metsäsektorin reformin tärkeimpinä toteutusvälineinä käytettiin kolmea suurta alussa mainittua lainsäädännöllistä uudistusta. Tutkimuksessa kuvataan näiden metsäpolitiikan keinojen keskeinen sisältö ja tärkeimmät vaikutukset metsäsektorin kehitykseen. Tutkimuksessa havaittiin, että vuodesta 2007 alkaen harjoitettu politiikka on suosinut suuria sellun- ja paperintuottajia ja heikentänyt merkittävästi puunkorjuuyritysten tilannetta. Uusi metsälaki on tuonut metsänvuokraajille lisää velvoitteita ilman valtion kompensaatiota. Suurten yritysten investointihankkeita on tuettu muun muassa mahdollistamalla talousmetsien vuokraaminen ilman huutokauppamenettelyä ja investointien takaisinmaksuajan jatkuvalla metsänkäyttömaksun puolittamisella. Puun vientitullien seurauksena vähentynyt puun vienti on johtanut puun hinnan alenemiseen Venäjän markkinoilla ja joidenkin puutavaralajien kysynnän romahtamiseen. Tästä kehityksestä ovat hyötyneet suuret puunjalostajat ja kärsineet puunkorjuuyritykset. Tutkimuksen lopussa tarkastellaan Venäjän metsäsektorin reformin tuloksia. Reformi ei ole lähtenyt suotuisasti liikkeelle vuosina 2008 2009, sillä kaikki keskeiset metsäsektorin tunnusluvut osoittavat metsätalouden ja metsäteollisuuden tilanteen heikentyneen edelleen vuodesta 2007. Prioriteetti-investointihankkeita oli hyväksytty virallisesti ainakin 72 vuoden 2009 loppuun mennessä. Vuoden 2010 alussa näyttää jo selvältä, että suurin osa näistä hankkeista ei toteudu suunnitelmien mukaan.
Taitto: Anna-Kaisu Korhonen
Keywords: massa- ja paperiteollisuus; metsäpolitiikka; metsäteollisuus; Venäjä