Muurahaishappo parantaa sikojen kasvua alkukasvatusvaiheessa - Siljander-Rasi, Hilkka (Rehuraisio, 1997)
Kokeessa oli 160 lihasikaa painovälillä 22-100 kg. Koeryhmiä oli 8, joissa jokaisessa käytettiin kolmea lisäainetta karbadoksia, muurahaishappoa, perunakuitua. Karbadoksin käyttömäärä alkukasvatusrehussa oli 50 ppm, muurahaishapon 0.8 prosenttia 85- prosenttista happoa.Perunakuitu oli ruotsalainen kaupallinen valmis te, jota lisättiin 2 % seoksen painosta. Alkukasvatusrehuja syötettiin 33 päivää. Loppukasvatuksessa jatkettiin muurahaishapon antamista niille, jotka saivat sitä alussa, mutta muita lisäaineita ei käytetty. Alkukasvatuksessa sekä karbadoksi että muurahaishappo paransivat merkitsevästi sikojen kasvua ja rehuhyötysuhdetta. Loppukasvatusrehun muurahaishappolisäys ei vaikuttanut tuotantotuloksiin. Orgaanisten happojen, kuten muurahaishapon, käyttö on rehun lisä- aineena riskittömämpää kuin rehuantibioottien ja kasvunsääteiden, joiden käyttö tulisi rajoittaa vain tautien hallintaan. Kokeessa oli 160 lihasikaa painovälillä 22-100 kg. Kokeessa käytettiin kolmea erilaista lisäainetta, karbadoksia, muurahaishappoa ja perunakuitua. Karbadoksin käyttömäärä oli 50 ppm, muurahaishapon 0.8 % 85 %-happoa ja perunakuidun 2 % rehuseoksessa. Alkukasvatusrehuja syötettiin 33 päivää. Loppukasvatuksessa jatkettiin muurahaishapporehun antamista niille sioille, jotka saivat sitä kokeen alussa, mutta muita lisäaineita ei käytetty. Alkukasvatuksessa sekä karbadoksi että muurahaishappo paransivat merkitsevästi sikojen kasvua ja rehuhyötysuhdetta. Loppukasvatus- rehun muurahaishappolisäys ei vaikuttanut tuotantotuloksiin. Muurahaishapon käyttö on rehun lisäaineena riskittömämpää kuin rehuantibioottien ja kasvunsääteiden, joiden käyttö tulisi rajoittaa vain tautien hallintaan.
Keywords: Ko; sika; lihasika; lisäaineet; orgaaniset hapot