Kalakantojen tila vuonna 2019 sekä ennuste vuosille 2020 ja 2021 : Silakka, kilohaili, turska, lohi, siika, kuha ja ahven
Raitaniemi, Jari; Sairanen, Samuli (2020)
Raitaniemi, Jari
Sairanen, Samuli
Julkaisusarja
Luonnonvara- ja biotalouden tutkimus
Numero
46/2020
Sivut
91 s.
Luonnonvarakeskus
2020
© Luonnonvarakeskus
Julkaisun pysyvä osoite on
http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-326-998-9
http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-326-998-9
Tiivistelmä
Itämeren silakkasaalis vuonna 2019 oli 334 000 tonnia eli noin 71 % 1980-luvun alun huippuvuosista. Pääaltaan ja Suomenlahden silakkakanta on jonkin verran vahvistunut vuosituhannen vaihteen aallonpohjastaan. Pohjanlahden silakan kaikuluotausaineiston tarkistusten vuoksi arvio kannan tilasta viivästyy. Syksyn 2019 kaikuluotauksissa Selkämerellä silakan biomassa arvioitiin hieman suuremmaksi ja yksilömäärä pienemmäksi kuin edellisenä vuonna. Suomen silakkasaalis, josta 63 % saatiin Selkämereltä, oli 110 000 tonnia. Pohjanlahden saalis pieneni edellisestä vuodesta. Itämeren kilohailisaalis oli 314 100 tonnia, mistä Suomen osuus kattoi 16 100 tonnia. Kilohailikanta on pienentynyt 1990-luvun huipustaan, mutta pysynyt silti runsaana.
Vuonna 2019 Itämerestä kalastettiin turskaa virallisten kalastustilastojen mukaan 21 269 tonnia, mistä itäisen kannan osuus oli 11 938 ja läntisen kannan osuus 9 331 tonnia. Suomen 83 tonnin turskasaalis saatiin troolilla eteläiseltä Itämereltä ja verkoilla Saaristomereltä ja Ahvenanmereltä. Yksilöiden kunto heikossa tilassa olevan itäisen turskakannan eteläisillä ydinalueilla on hieman parantunut. ICES suosittaa, että itäistä turskakantaa ei kalasteta vuonna 2021.
Vuonna 2019 Itämeren tilastoitu lohisaalis oli 967 tonnia. Suomalaisten 380 tonnin lohisaaliista kaupalliset kalastajat saivat 238 tonnia ja vapaa-ajan kalastajat jokipyynti mukaan lukien 142 tonnia. Suomen kaupallinen lohisaalis pyydettiin rannikoilta ja vapaa-ajan kalastuksen jokisaaliista lähes 90 % Tornionjoelta. Suurin osa saaliista oli peräisin luonnonkudusta. Itämereen istutettiin 4,7 miljoonaa vaelluspoikasta, ja luonnontuotannoksi arvioitiin 3,1 miljoonaa lohen vaelluspoikasta 2018. Tornionjoen lohisaalis oli 111,3 tonnia, Simojoen 950 kiloa ja Tenojoen vesistön lohisaalis 40 tonnia.
Suomen merialueen kaupallinen siikasaalis oli viime vuosien tasoa, 419 tonnia. Pitkällä aikavälillä sekä kaupallisen että vapaa-ajan kalastuksen siikasaaliit ovat pienentyneet. Pääosa Pohjanlahden siikasaaliista on istutettua vaellussiikaa, Perämerellä karisiika lisääntyy kokonaan luontaisesti. Siikaistutukset, niistä erityisesti paikalliset istutukset, ovat olleet taloudellisesti kannattavia. Merialueen kaupallinen kuhasaalis vuonna 2019 oli 205 tonnia ja saatiin pääosin verkoilla, siitä lähes puolet Saaristomereltä. Huolimatta alamitan nostosta kaupallisen kalastuksen yksikkösaalis ei pudonnut. Saaliskuhien koko kasvoi. Merialueen kaupallinen ahvensaalis oli 721 tonnia vuonna 2019 ja kasvoi jälleen edeltävästä vuodesta. Se pyydettiin lähinnä rysillä ja verkoilla. Viime vuosina ahvenen kalastuksen paino on siirtynyt rannikolla yhä selvemmin Pohjanlahdelle.
Vuonna 2019 Itämerestä kalastettiin turskaa virallisten kalastustilastojen mukaan 21 269 tonnia, mistä itäisen kannan osuus oli 11 938 ja läntisen kannan osuus 9 331 tonnia. Suomen 83 tonnin turskasaalis saatiin troolilla eteläiseltä Itämereltä ja verkoilla Saaristomereltä ja Ahvenanmereltä. Yksilöiden kunto heikossa tilassa olevan itäisen turskakannan eteläisillä ydinalueilla on hieman parantunut. ICES suosittaa, että itäistä turskakantaa ei kalasteta vuonna 2021.
Vuonna 2019 Itämeren tilastoitu lohisaalis oli 967 tonnia. Suomalaisten 380 tonnin lohisaaliista kaupalliset kalastajat saivat 238 tonnia ja vapaa-ajan kalastajat jokipyynti mukaan lukien 142 tonnia. Suomen kaupallinen lohisaalis pyydettiin rannikoilta ja vapaa-ajan kalastuksen jokisaaliista lähes 90 % Tornionjoelta. Suurin osa saaliista oli peräisin luonnonkudusta. Itämereen istutettiin 4,7 miljoonaa vaelluspoikasta, ja luonnontuotannoksi arvioitiin 3,1 miljoonaa lohen vaelluspoikasta 2018. Tornionjoen lohisaalis oli 111,3 tonnia, Simojoen 950 kiloa ja Tenojoen vesistön lohisaalis 40 tonnia.
Suomen merialueen kaupallinen siikasaalis oli viime vuosien tasoa, 419 tonnia. Pitkällä aikavälillä sekä kaupallisen että vapaa-ajan kalastuksen siikasaaliit ovat pienentyneet. Pääosa Pohjanlahden siikasaaliista on istutettua vaellussiikaa, Perämerellä karisiika lisääntyy kokonaan luontaisesti. Siikaistutukset, niistä erityisesti paikalliset istutukset, ovat olleet taloudellisesti kannattavia. Merialueen kaupallinen kuhasaalis vuonna 2019 oli 205 tonnia ja saatiin pääosin verkoilla, siitä lähes puolet Saaristomereltä. Huolimatta alamitan nostosta kaupallisen kalastuksen yksikkösaalis ei pudonnut. Saaliskuhien koko kasvoi. Merialueen kaupallinen ahvensaalis oli 721 tonnia vuonna 2019 ja kasvoi jälleen edeltävästä vuodesta. Se pyydettiin lähinnä rysillä ja verkoilla. Viime vuosina ahvenen kalastuksen paino on siirtynyt rannikolla yhä selvemmin Pohjanlahdelle.
Collections
- Julkaisut [85921]