Lisäenergiastako kuntoa muniville kanoille? - Valaja, Jarmo; Perttilä, Sini; Laurinen, Pasi; Jalava, Taina; Kiiskinen, Tuomo (Maatalouden tutkimuskeskus, 2000)
Tässä artikkelissa esitetään kanoilla tehdyn tuotantokokeen tuloksia. Kokeessa selvitettiin, miten kanahybridelle (LSL tai Shaver) poikaskaudella annetun rehun määrän rajoittaminen ja munintakaudella annetun rehun energiapitoisuus vaikuttavat tuotantoon ja kuntoon. Poikaskauden kokeessa oli mukana 900 lintua, puolet Shaver- ja puolet LSL-hybridejä. Koejakso alkoi kuuden viikon iässä ja kesti munintakauden alkuun eli 18 viikon ikään. Puolet poikasista sai rehua vapaasti ruokahalunsa mukaan, mutta toisen puolen rehuannosta rajoitettiin niin, että se oli 10 20 prosenttia vapaasti syövien poikasten saamasta määrästä. Poikaskauden jälkeen 864 nuorikkoa siirtyi suoraan munintakokeeseen, joka kesti 52 viikkoa. Koerehuja oli kaksi ja niiden muuntokelpoinen energia-arvo (ME-arvo) joko nykyisten ruokintasuositusten yärajalla (11,3 11,0 MJ/kg) tai alle ruokintasuositusten (9,8 9,5 MJ/kg). Poikaskauden ruokinnan rajoitus hidasti selvästi kanojen kasvua ja ne olivat 18 viikon iässä kevyempiä kuin vapaasti rehua syöneet kanat. Shaver-nuorikot söivät enemmän ja kasvoivat nopeammin kuin LSL-nuorikot. Munintakauden alussa poikaskauden rehun rajoitus hidasti muninnan alkamista, mutta ei kuitenkaan vaikuttanut vaikuttanut koko munintakauden tuotokseen. LSL-kanat munivat enemmän, mutta munat olivat kevyempiä kuin Shavereiden. Päivittäisessä munantuotoksessa ei ollut eroja. Shaver-kanat söivät enemmän rehua ja tuottivat munia tehottomammin kuin LSL-kanat. Rehun energiapitoisuus ei vaikuttanut munintaan. Kanat söivät enemmän niukasti energiaa sisältävää rehua ja siksi rehun hyötysuhde oli huonompi. Rehun energiapitoisuus ei myöskään vaikuttanut kanojen elopainoon tai yleiskuntoon. Lähes kaikkien kanojen yleiskunto oli hyvä ja teuraana hylättiin ainoastaan 7,6 prosenttia.

The effects of hen-hybrid (LSL or Shaver), growing period feeding regime and laying-period feed energy content on production parameters and bird condition were studied with 900 hens. During the growing period, between 6 and 18 weeks of age, pullets were fed either ad libitum or with feed restriction of 10 20%. After the growing period, the young layers continued in the production experiment. Birds were divided into two dietary regimes: low (9.8 9.5 MJ/kg ME) or high energy feeding (11.3 11.,0 MJ/kg ME). Feed restriction during the growing period resulted in lower weight gain and lighter live-weight of pullets at age of 18 weeks. Shaver pullets ate more and were heavier than LSL pullets at 18 weeks. The early feed restriction had no effect on production parameters during the laying period. LSL hens produced more lighter eggs than did Shaver hens, but the daily egg production was the same for the two hybrids. LSL hens ate less and had greater feed efficiency than did Shaver hens. The feed energy content had no effect on the production parameters during the laying period. The birds given low energy diets ate more to compensate for energy deficiency and succeeded in achieving similar energy intake. The feed energy content did not affect on the live-weight or condition score of the birds during the laying period. After the laying period the slaughter-house rejections were low (7,6%) in all treatments.
No correlation between feed energy content and laying hen condition
Keywords: Ko; munantuotos; munanlaatu; teurashylkäys; kana; ruokinta; muninta; energia; rehut; rajoitettu ruokinta; hybridit; siipikarja; syönti; elopaino; laying hens; energy; pullets; feeding regime; hybrid