Soils in an agricultural landscape of Jokioinen, south-western Finland - Yli-Halla, Markku; Mokma, Delbert L. (MTT Agrifood Research Finland, 2001)
Jokioisissa tutkittiin 11 maaprofiilia noin 1,5 metrin syvyyteen ja määritettiin niissä esiintyvät maannokset. Maista kahdeksan oli viljeltyjä, kaksi oli metsämaita ja yksi Loimijoen tulva-alueella oleva entinen viljelymaa. Maannokset nimettiin amerikkalaisen Soil Taxonomy- järjestelmän, FAOn-Unescon järjestelmän (FAO) ja World Reference Base for Soil Resources -järjestelmän (WRB) mukaan. Tutkitut maat ovat 80-130 m meren pinnan yläpuolella ja ne ovat olleet alttiina maannostumisprosesseille yli 8000 vuotta. Kuivan ja hiekkaisen Kukonharjun maa oli podsoloitunutta, mutta hienojakoisemmassa metsämaassa ei vielä voitu havaita podsolille tyypillistä valkomaakerrosta, vaikka maa oli hapan ja siinä oli matala emäskyllästysaste. Kaikkiin viljeltyihin kivennäismaihin oli kehittynyt rakenne salaojitussyvyyteen saakka, ja niissä oli ruostelaikkuja. Tällä perusteella niissä katsottiin olevan cambic-horisontti, ja maat olivat Cambisol-maita (FAO, WRB) ja Inceptisol-maita (Soil Taxonomy). Yhdessä aitosavimaassa oli runsaan halkeilun lisäksi maakokkareiden kutistumisesta ja turpoamisesta johtuvia liukupintoja, jollaisia ei ole Suomessa ennen todettu. Maassa, jonka muokkauskerros oli karkeaa hietaa ja syvemmät kerrokset savea, oli viljelytoimien seurauksena syntynyt mollic-pintakerros, ja tämä maa oli Mollisol (Soil Taxonomy) tai Phaeozem (WRB). Tutkittu viljelty turvemaa on syntynyt aitosavipohjalle. Loimijoen luhta-alueella on kivennäismaakerrosten alla 30-40 % orgaanista ainesta sitältäviä maakerroksia. Soil Taxonomy -järjestelmän pääryhmistä alueelta löytyi Spodosol-, Inceptisol-, Mollisol- ja Histosol-luokkiin kuuluvia maita, FAOn-Unescon järjestelmän Podzol-, Regosol-, Cambisol- ja Histosol-luokkiin kuuluvia maita ja WRB-järjestelmän Podzol-, Cambisol-, Phaeozem-, Gleysol- ja Histosol-maita.

Eleven pedons in an agricultural landscape at elevations 80-130 m above sea level in Jokioinen, south-western Finland were investigated and classified according to Soil Taxonomy, the FAO-Unesco system (FAO), and the World Reference Base for Soil Resources system (WRB). The soils were related to geomorphology of the landscape which is characterized by clayey fields and forested bedrock high areas covered with glacial till. A Spodosol/Podzol was found in a coarse-sandy soil in an esker while the sandy loam in a bedrock high area soils did not have an E horizon. A man-made mollic epipedon was found in a cultivated soil which had a sandy plow layer while clayey plow layers were ochric epipedons. Cambic horizons, identified by structure and redox concentrations, were common in cultivated soils. In a heavy clay soil, small slickensides and wedge-shaped aggregates, i.e., vertic characteristics, were found. Histosols occurred in local topographic depressions irrespective of the absolute elevation. According to the three classification systems, the following catenas are recognized: Haplocryods - Dystro/Eutrocryepts -Haplocryolls - Cryaquepts - Cryosaprists (Soil Taxonomy), Podzols - Regosols - Cambisols - Histosols (FAO-Unesco), and Podzols - Cambisols - Phaeozems - Gleysols - Histosols (WRB).
Keywords: Ys; maaperä; maaperäluokitus; soil formation; artificial drainage; structure; redoximorphic features; vertic characteristics; catenas; Soil Taxonomy; FAO-Unesco System; World Reference Base for Soil Resources