Kalkituksen vaikutus maan vaihtuvan kalsiumin ja magnesiumin pitoisuuksiin - Nykänen, Arja (Maatalouden tutkimuskeskus, 1998)
Tämän kirjallisuustutkimuksen tarkoituksena oli selvittää kuinka eri kalkitusaineilla kalkitseminen vaikuttaa maan vaihtuvan kalsiumin ja magnesiumin pitoisuuteen eri maalajeilla. Aineisto käsittää 12 eri julkaisussa kuvattujen 19 kenttäkoesarjan tulokset. Kokeita on suoritettu eri paikkakunnilla ja eri maalajeilla. Aineisto tukee hyvin käsitystä siitä, että kalkin liukoisuuteen vaikuttavilla tekijöillä on suuri merkitys sen tehoon maan kalsium- ja magnesiumtilan muuttajana. Dolomiittikalkki kohotti maan magnesiumpitoisuutta (keskimäärin 7,8 mg/l, kun kalkkia levitettiin 1 tn/ha) ja kalsiittikalkki kalsiumpitoisuutta (keskimäärin 47 mg/l, kalkkia 1 tn/ha). Kuonakalkit sijoittuivat maan magnesiumpitoisuuden kohottajana kalsiittikalkin ja dolomiittikalkin väliin. Kalsiumpitoisuuden kohottajana kuonakalkit olivat dolomiittikalkin luokkaa. Tässä ei ole eritelty terässulatonkuonia masuunikuonista, joiden magnesiumpitoisuus on korkeampi. Savimaiden kalsium- ja magnesiumtilaa on vaikea kohottaa. Eloperäisten maiden kalsiumpitoisuuden nostaminen lienee helpointa. Eri kalkitusaineiden keskiarvoja käyttäen nostaa tonnin kalkitus hehtaaria kohti savimaiden kalsiumpitoisuutta 30 mg/l, karkeiden kivennäismaiden 42 mg/l ja eloperäisten maiden 34 mg/l. Magnesiumpitoisuuksiin kalkkitonnilla oli seuraavanlainen vaikutus: savimailla 2,6 mg/l, karkeilla kiven- näismailla 4,3 mg/l ja eloperäisillä mailla 4,7 mg/l. Maan kalsiumpitoisuuden kohottaminen 100 mg/l kalsiittikalkilla vaatii 2,1 tonnin kalkituksen, dolomiittikalkilla 3,6 tonnin kalkituksen ja kuonakalkeilla 4,8 tonnin kalkituksen hehtaaria kohti. Magnesiumin kohdalla vastaava luku dolomiittikalkilla on 12,8 tonnia hehtaarille. Muilla kalkitusaineilla ei maan magnesiumlukuja kannata lähteä kohottamaan. Kalsiittikalkilla on jopa taipumusta vähentää maan vaihtuvan magnesiumin pitoisuutta.

The study examines the effects of liming with different substances on the content of exchangeable calsium and magnesium on different soil types. Data were collected from 12 publications reporting of 19 field experiments conducted in different parts of the country. The data confirm the impression that factors affecting the solubility of lime make an important contribution to its ability to change the calcium and magnesium content of soil. The differences between limes were striking: dolomite lime raised the magnesium content of soil by about 7.8 mg/l per lime tonne and calcite lime the calcium content of soil by about 47 mg/l per lime tonne. Slag limes (which include both steel smelting and blast furnace slags) came between calcite and dolomite limes in raising the magnesium content, and were at the same level as dolomite lime in raising the calcium content of the soil. The results show that it is difficult to increase the calcium and magnesium content of soil, irrespective of the soil type. It is easiest to increase the calcium content of organic soils. The following figures are averages for different lime types. Liming with 1 t of lime raised the calcium content of clay soils by 30 mg/l, of coarse mineral soils by 42 mg/l and of organic soils by 34 mg/l; it raised the magnesium content of clay soils by 2.6 mg/l, of coarse mineral soils by 4.3 mg/l and of organic soils by 4.7 mg/l. Increasing the calcium content of soil by 100 mg/l takes 2.1 tn/ha of calcite lime, 3.6 tn/ha of dolomite lime and 4.8 tn/ha of slag lime. Increasing the magnesium content of soil correspondingly takes 12.8 tn/ha of dolomite lime; it is useless to attempt to raise the magnesium content with other lime types. Calcite lime even has a tendency to reduce the content of exchangeable magnesium in soil.
Effect of liming on the exchangeable calcium and magnesium content of the soil
Keywords: Ka; maalajit; kalkitus; kalkitusaineet; kalsium; magnesium; maanparannus; liming; calsite lime; dolomite lime; pH; slag lime; soil type