The effect of increasing nitrogen dose, growth regulator and variety on seed and stalk yields, and some quality aspects of fibre flax - Savikurki, Riitta (Agricultural Research Centre of Finland, 1994)
Tutkimuksessa selvitettiin kuitupellavan viljelytekniikkaa Kesälahden Mäntyniemessä ja Helsingin yliopiston Viikin koetilalla vuosina 1987, 1988 ja 1989. Tarkastelun kohteena olivat typpilannoitus, etefoni-kasvunsäädekäsittely ja kotimainen Aino- sekä hollantilaiset Belinka- ja Natasha-lajikkeet. Kasvustosta havainnoitiin varsi- ja siemensadon lisäksi sadon ulkoista laatua kuvaavat ominaisuudet kuten taimettuminen, varren haaroittuminen, kukinta, kasvuston pituus, varren tekninen pituus, varren paksuus, lakoutuminen, tuhannen siemenen paino ja siementen valkuaispitoisuus. Typpilannoituksen lisääminen 6 kg:sta 30 kg:aan/ha lisäsi varsisatoa. Suurimman typpiannoksen vaikutus varsisatoon riippui kasvunsäädekäsittelystä ja kasvukauden säästä. Kasvunsääteellä käsitellyssä kasvustossa varsisato lisääntyi typpilannoitusta lisättäessä 30 kg:sta/ha 60 kg:aan/ha. Sen sijaan käsittelemättömässä kasvustossa typpilannoituksen vaikutus ei ollut yhtä voimakas. Typpilannoituksen lisääminen 6 kg:sta 60 kg:aan/ha lisäsi varren haaroittumista, kasvuston pituutta, varren teknistä pituutta, varren paksuutta, lakoutumista, tuhannen siemenen painoa ja valkuaispitoisuutta. Vaikutuksen voimakkuus riippui vuoden säästä. Varsisato molemmilla koepaikoilla oli keskimäärin 4 110 kg ka/ha. Kosteana ja viileänä kasvukautena 1987 kasvunsääteen käyttö lyhensi varren pituutta sekä vähensi kasvuston lakoutumista ja siemensadon määrää. Samalla kasvunsääde lisäsi varsisatoa. Sadonlisäykset olivat suurimmat, kun typpilannoitus oli runsain. Vähäsateisena kasvukautena 1989 kasvunsääteen käyttö jopa lisäsi varren pituutta. Kotimainen Aino-lajike oli aikaisin, mutta herkästi lakoutuva. Sen varsisadot olivat alhaisimmat, keskimäärin 3 400 kg ka/ha. Ulkomaiset lajikkeet Belinka ja Natasha osoittautuivat hyvin tasaveroisiksi lajikkeiksi. Viileänä kasvukautena 1987, jolloin kasvin tuleentuminen myöhästyi, siemensato oli keskimäärin vain 390 kg ka/ ha, kun se vuosina 1988-89 oli keskimäärin 840 kg ka/ha.

The effect of nitrogen, growth regulator and variety on seed and stalk yields and on the quality of fibre flax was studied at Kesälahti and at the Viikki Experimental Farm of the University of Helsinki, Finland, in 1987-89. The varieties tested were the domestic 'Aino' and the Dutch 'Belinka' and 'Natasha'. Increasing the nitrogen supply from 6 kg/ha to 30 kg/ha inproved stalk yield significantly. The effect of the largest nitrogen dose on stalk yield was dependent on growth regulator treatment and weather conditions. Growth regulator treatment increased stalk yield when the nitrogen supply was further increased from 30 kg/ha to 60 kg/ha. On the untreated stand, the effect of nitrogen fertilization was less strong. Increasing nitrogen supply from 6 kg/ha to 60 kg/ha increased branching of the stalk, crop height, technical length and thickness of stalk, lodging, 1000 seed weight and protein content. The average stalk yield at both experimental sites was 4110 kg DM/ha. In the wet and cool growing season of 1987, growth regulator treatment significantly reduced stalk length, lodging and seed yield but increased stalk yield. In the dry growing season of 1989, growth regulator treatment increased stalk length, too. The domestic variety, 'Aino', was the earliest but it lodged easily. Its stalk yield was the lowest, on average 3400 kg of DM/ha. There was no difference between the Dutch varieties, 'Belinka' and 'Natasha', both of which are suitable for growing in Finland.
Keywords: kuitupellava; typpilannoitus; kasvunsääteet; Linum usitatissimum; nitrogen fertilization; variety; growth regulator; stalk yield; seed yield; Ka