Three mechanical weed control techniques in spring cereals - Lötjönen, Timo; Mikkola, Hannu Juhani (Maatalouden tutkimuskeskus, 2000)
Luonnonmukaisessa viljan viljelyssä rikkakasvit torjutaan usein rikkakasviäestyksellä. Äestyksen teho on heikko suuriin siemenrikkakasveihin ja kestorikkakasveihin. Siksi tässä tutkimuksessa kehitettiin äestystä järeämpi torjuntamenetelmä eli viljoille sopiva riviväliharaus. Kaksivuotisessa kenttäkokeessa harausta verrattiin rikkakasviäestykseen, tähtipyörä-äestykseen ja kemialliseen torjuntaan. Kokeet tehtiin kahdella eri maalajilla, koekasvina oli ohra ja torjuntakäsittelyt tehtiin vain kerran kasvukaudessa. Torjuntamenetelmien tehoa verrattiin punnitsemalla jäljellä olevat rikkakasvit juuri ennen puintia. Riviväliharaus oli mekaanisista torjuntamenetelmistä tehokkain. Rikkakasviäkeen teho oli haraukseen verrattuna yhtä hyvä hiesusavella, mutta huonompi kostealla multamaalla. Tähtipyörä-äkeen teho osoittautui heikoimmaksi. Mekaanisen torjunnan tehoa olisi ilmeisesti voitu parantaa toistamalla käsittelyt myöhemmin kasvukaudella. Herbisidiruiskutus oli kummallakin maalajilla mekaanista torjuntaa tehokkaampi menetelmä. Harauksen edellyttämä rivivälin leventäminen 125 mm:stä 250 mm:iin pienensi ohran satoa 12-13%. Haraus ei lisännyt satoa, koska rikkakasveja oli suhteellisen vähän. Käytettäessä 180 mm:n riviväliä satotappio oli pienempi. Rikkakasvi- ja tähtipyörä-äestys pienensivät satoa 5-10%. Vaikka harauksen torjuntateho onkin melko hyvä, se ei lyhyellä tähtäimellä näyttäisi korvaavan rivivälin leventämisestä koituvaa sadonmenetystä. Luomuviljelyssä rikkakasvien kunnollinen torjunta voi pidemmällä aikavälillä olla kuitenkin maksimaalista satoa tärkeämpi tavoite.

An inter-row hoe suitable for cereals was developed for the study, and field experiments were conducted to compare inter-row hoeing with weed harrowing, rotary hoeing and chemical control. The treatments were performed once during the growing season. Inter-row hoeing was studied at row spacings of 180 mm and 250 mm. The weeding effect of the different methods was measured by weighing the weeds remaining just before harvesting. Inter-row hoeing was the most effective of the mechanical methods. Weed harrowing was as good as hoeing in silty clay soil but less effective in mull soil. Rotary hoeing was the least effective. Herbicide spraying was more effective than the mechanical methods in both soils. Increasing the spacing between rows from the standard 125 mm to 250 mm decreased the yield of barley by 12-13%. Inter-row hoeing affected the yield very slightly. The yield decreasing was lower at a row spacing of 180 mm than at 250 mm. Weed harrowing and rotary hoeing decreased the yield 5-10%. Although inter-row hoeing seems to be a fairly effective method for weed control, it may be difficult to compensate for the yield loss due to the increase in row spacing.
Keywords: rivivälihara; tähtipyörä-äes; riviväli; rikkakasvit; mekaaninen torjunta; luonnonmukainen viljely; haraus; rikkakasviäestys; weeds; harrow; mechanical methods; organic farming; hoeing; rotary cultivators; inter-row hoe; rotary hoe; spring tine harrow; row spacing; mechanical control