Growth duration and above-ground dry-matter partitioning in oats - Peltonen-Sainio, Pirjo (Agricultural Research Centre of Finland, 1994)
Aikaisuus on kevätviljojen sadontuottoa eniten rajoittava tekijä Suomen lyhyessä kasvukaudessa. Viljojen kehittyminen ja kasvu voidaan jakaa useisiin jaksoihin, joiden kestot vaikuttavat kuiva-aineen tuotantoon ja jakaantumiseen eri kasvinosien kesken. Viikin koetilalla tutkittiin vuosina 1988-1990 20 kauralajikkeen ja -linjan kehitysjaksojen pituutta ja arvioitiin niiden merkitystä sadontuoton, erityisesti kuiva-aineen jakaantumisen kannalta. Tutkitut kehitysjaksot olivat: (1) kaksoiskehävaihetta edeltävä vegetatiivinen jakso, jolloin lehti- ja sivuversoaiheet erilaistuvat, (2) jakso kaksoiskehien muodostumisesta ensimmäisten kukkien kuolemiseen ja (3) jyväntäyttymisjakso. Tulokset osoittivat, että lajikkeet, joiden vegetatiivinen jakso oli lyhyt, tuottivat vähän lehti- ja korsimassaa, jolloin satoindeksi ja jyväsato olivat suuria. Lajikkeet, joiden kehitysjakso kaksoiskehien muodostumisesta ensimmäisten kukkien kuolemiseen oli pitkä, tuottivat runsaasti jyviä ja suuren röyhysadon. Jyväntäyttymisjakson pituudella ei ollut yhtä suurta merkitystä. Tosin kuiva-ainetta kertyi jyviin ja röyhyihin huomattavasti nopeammin lajikkeilla, joiden täyttymisjakso oli lyhyt, joten ne olivat satoindeksiltään parhaita. Näiden tulosten valossa on tärkeää, että niin kasvinjalostuksella kuin viljelyteknisin toimenpitein pyritään entistä paremmin sovittamaan yhteen (1) lyhyt vegetatiivinen jakso, (2) pitkä kukkien muodostumisjakso ja (3) lyhyehkö jyväntäyttymisjakso.

Duration of vegetative, generative, and grain-filling phases contribute to dry-matter accumulation and partitioning. Fourteen oat (Avena sativa L.) cultivars and six breeding Iines were evaluated at the Viikki Experimental Farm, University of Helsinki, in 1988-1990. The following observations were made: (1) a short vegetative period accumulated less dry-matter into vegetative plant organs and resulted in higher grain yield and harvest index (HI), (2) a long period for maximum floret initiation yielded more grains per panicle and high panicle weight and (3) a short grain-filling period yielded high rates of panicle and grain filling associated with high HI. Hence, oat breeding and crop management should aim at improving the synchronization of the growth phases as shown in this study.
Keywords: Ka; kaura; kehittäminen; Avena sativa; Avena sativa L.; development; grain yield; phytomass; harvest index