Kasvinviljelyn ravinnetaseet - Wikman, Ulrika (Maatalouden tutkimuskeskus, 1998)
Tässä artikkelissa selitetään, mitä ravinnetaseet ovat ja miten ne lasketaan kasvinviljelyssä ja niitä kuvataan muutamalla esimerkillä. Ravinnetase kuvaa tietyn alueen kasvinravinteiden virtaa. Tase saadaan esitettyä laskemalla yhteen kaikki peltoon lisätyt ravinteet ja vähentämällä yhteissummasta sadon mukana poistetut ravinteet. Ravinnetaseen avainluvut ovat ravinneylijäämä/- alijäämä (kg/ha) ja hyödyntämisprosentti (%). Ravinnetase osoittaa ravinteiden hyödyntämisen tehokkuuden ja antaa arvion ravinteiden ympäristökuormituksesta. Suomen Rehu Oy:n, Kemira Agron sekä Odling i Balans -projektin ( Tasapainoinen viljely ) tekemät tutkimukset osoittavat, että saman tuotantosuuntauksen lohkojen ja tilojen välinen vaihtelu oli suuri typen ja fosforin hyödyntämisprosentin suhteen. Ravinnetaseiden laskeminen tuo tietoa viljelyn kasvinravinnevirrasta ja on työkalu paremman, tarpeeseen sovitetun lannoituksen aikaansaamiseksi, karjanlannan käsittelyn tehostamiseksi ja näin ympäristöuormituksen vähentämiseksi.

This article explains what mineral balance is and how it is calculated in plant production, and illustrates the concept with some examples. Mineral balance describes the flow of plant nutrients within a specific area. The balance is calculated by adding together all nutrients applied to the field and subtracting from that sum all the nutrients taken by the yield. The keyfigures in the mineral balance are nutrient surplus/shortage (kg/ha) and the degree of utilization (%). The mineral balance shows how efficient nutrient uptake is and estimates the environmental pollution load of the nutrients. Surveys conducted by Suomen Rehu Oy, Kemira Agro and the Cultivation in Balance project show that the variation between fields and farms with the same production policy was considerable in terms of nitrogen and phosphorus utilization. Mineral balance calculations give information about the nutrient flow in cultivation and provide a tool for greater flexibility in fertilizer application, more efficient manure handling and thereby a smaller pollution load on the environment.
Keywords: Ka; ravinteet; ravinnetase; mineral balance; nutrient