Relationship between bull dam herd characteristics and bias in estimated breeding value of bull - Uimari, Pekka; Mäntysaari, Esa A. (Agricultural Research Centre of Finland, 1995)
Artikkelin tavoitteena oli tutkia onko vanhempien jalostusarvojen ennusteilla ja sonnin emän karjan eri tunnusluvuilla yhteyttä keinosiemennykseen valittujen nuorsonnien odotusarvojen harhaisuuteen. Tutkimuksessa tehtiin kaksi eläinmalliarvostelua; toinen arvostelu perustui vuoteen 1990 ja toinen kevääseen 1992 mennessä kerättyihin 305-päivän valkuaistuotoksiin. Näistä arvostetuista koottiin 242 sonnin otosaineisto, joka sisälsi sonnien odotusarvot, jälkeläisarvostelutulokset ja vanhempien jalostusarvojen ennusteet. Sonnin emien tuotostiedot sekä sonnin emän karjan koko, keskituotos ja tuotosten hajonta olivat myös käytössä. Odotusarvojen keskimääräinen harha oli 13,6 kg. Korrelaatio sonnin jälkeläisarvostelutuloksen ja sonnin isän jalostusarvon ennusteen välillä oli 0,45, mutta vastaava korrelaation sonnin emän kanssa oli vain 0,17 osoittaen sonnin emien jalostusarvojen ennusteiden epäluotettavuutta. Sonnin emän karjan koko ja tuotosten keskihajonta, kun sonnin emä tuotti kolmannen lypsytuotoksen, olivat yhteydessä odotusarvon harhaisuuteen. Mitä pienempi karja ja mitä suurempi tuotosten hajonta karjassa oli sitä harhaisempia odotusarvot olivat. Kun sonnit luokiteltiin jälkeläis-arvostelutuloksen perusteella, parhaat nuoret sonnit olivat parhaiden isäsonnien poikia. Sonniryhmät eivät eronneet emän jalostusarvon ennusteen perusteella, mutta parhaiden sonnien emien ensimmäinen tuotos oli korkeampi kuin muiden ryhmien sonnien. Edellisten tulosten perusteella keinosiemennysosuuskuntia kehoitetaan valitsemaan nuorsonnit odotusarvon perusteella, mutta samalla huomioimaan odotusarvon mahdollinen harhaisuus etenkin, jos sonni tulee pienestä karjasta, jossa on suuri tuotosten hajonta.

The objective of the study was to relate estimated breeding values (EBVS) of the parents' 305-days protein production and the bull dam herd-year characteristics to the empirical bias in pedigree indices (difference between the pedigree index and the final proof) of young bulls. Two animal model evaluations were carried out; one included records up to 1990 and the other up to spring 1992. The final data set included 242 bulls with pedigree indices, final proofs, parents' EBVs, production and herd information (the size, the average production and the intraherd standard deviation) of the dams. The average empirical bias in pedigree indices was 13.6 kg. The correlation between the final proof of the bull and the EBVs of the bull sire or dam were 0.45 and 0.17, respectively. The low correlation with bull dam EBV indicates the unreliability of the bull dam EBVs. Size of the herd and the standard deviation of production in the herd when bull dam produced its third lactation were correlated with the empirical bias in pedigree index. Pedigree indices of the bulls coming from small herds with high intraherd standard deviation were more biased than those from the big herds with low intraherd standard deviation. The best bulls, when grouped according to their final proofs, were sons of the highest EBV sires. EBVs of bull dams did not differ in the highest and the lowest final proof groups, but the dams of the best bull group had a higher first lactation record than the dams of the other bull groups.
Keywords: Ko; mallit; kotieläinjalostus; animal model; dairy cattle evaluation; protein production