Suomen maatalouden alueellinen sektorimalli: versio1.0 - Lehtonen, Heikki (Maatalouden taloudellinen tutkimuslaitos, 1998)
Maatalouden taloudellisessa tutkimuslaitoksessa (MTTL) on kehitetty Suomen maatalouden alueellinen sektorimalli maatalouden politiikka-analyysiä varten. Mallilla voidaan tutkia maatalouspoliittisten toimenpiteiden, kuten tukien ja tuotantokiintiöiden vaikutuksia maataloustuotannon määrään, sijoittumiseen sekä maataloustuloon Suomessa. Se on tehokas apuväline verrattaessa eri politiikkatoimenpiteiden vaikutuksia Suomen maatalouteen. Maatalouspolitiikan lisäksi mallilla voidaan tarkastella mm. EU:n hintatason, kysynnän ja tuotantoteknologian muutosten vaikutuksia maataloustuotannon kokonaismäärään ja sijoittumiseen. Mallia voidaan soveltaa lisäksi esim. tutkittaessa maatalouden rakennekehitystä ja maatalouspolitiikan ympäristövaikutuksia. Mallin on laatinut DI Heikki Lehtonen prof. Lauri Kettusen johtaman työryhmän ohjauksessa. Malli simuloi maataloustuotannon kehitystä vuoteen 2010. Mallin ensimmäisessä versiossa ovat mukana maatalouden päätuotantoalat, kuten lypsykarjatalous, naudan-, sian-, ja siipikarjanlihantuotanto, kananmunantuotanto sekä tärkeimmät viljelykasvit. Kotimaiset ja vastaavat ulkomaiset tuotteet on määritelty epätäydellisiksi substituuteiksi, jotka voivat osittain korvata toisiaan. Kuluttajien preferensseillä on suuri merkitys maataloustuotannon kehitykseen. Suomi on jaettu mallissa neljään suuralueeseen: Etelä-Suomi, Sisä-Suomi, Pohjanmaa ja Pohjois-Suomi. Suuralueet jakautuvat edelleen alialueisiin tukialuejaon mukaisesti. Siten tuotannollisia alueita on mallissa yhteensä 14. Tuotanto sijoittuu mallissa asteittain tuotanto-olosuhteiden ja maataloustukien kannalta suhteellisesti edullisimmille alueille. Tuotannon kokonaismäärään vaikuttavat lisäksi vienti ja tuonti, jotka riippuvat EU:n hintatasosta. Toteutetun sektorimallin ydin on markkinoita kuvaava optimointimalli, joka hakee lyhyen aikavälin markkinatasapainon maksimoimalla tuottajien ja kuluttajien ylijäämää. Rajoituksina optimoinnissa ovat markkinatasapaino, tuotantokiintiöt, alueittaiset peltoalarajoitteet sekä tuotantomuuttujille asetetut vuotuiset muutosrajat. Optimointimalli ratkaistaan joka vuodelle erikseen käyttäen lähtötilanteena edellisen vuoden ratkaisua. Tuloksena saadaan lyhyen aikavälin tasapainotilojen sarja. Biologisten ja teknisten rajoitusten ja viiveiden sekä kiinteiden tuotannontekijöiden takia vuotuiset muutokset tuotannossa on rajoitettu suhteessa edelliseen vuoteen. Tuotantomuutokset ovat lyhyellä aikavälillä rajoitettuja, mutta ne voivat muodostua merkittäviksi pidemmällä tarkastelujaksolla. Muutokset tuissa, kiintiöissä, kulutuksessa ja ulkomaankaupassa sekä viljelijöiden omat sopeutumistoimenpiteet vaikuttavat maataloustuotannon kokonaismäärään ja sijoittumiseen. Mallissa on otettu huomioon se, että lyhyellä aikajaksolla maataloustuotantoa voidaan jatkaa, jos tuotot kattavat välittömät kustannukset. Pitkällä aikavälillä tuotanto jatkuu vain, jos kiinteät kustannukset tulevat katetuiksi.

A dynamic regional model of Finnish agriculture (DREMFIA) has been constructed at the Finnish Agricultural Economics Research Institute. The model is primarily intended for agricultural policy analysis, but it can also be applied in other economic analyses, for example, in analysing the structural development and environmental effects of different agricultural policies. The first version of the model simulates agricultural sector up to year 2005, but the time span can be easily extended to year 2010. The model outcomes are product prices, agricultural production in each region, as well as imports and exports of agricultural products. The total agricultural income of farmers is calculated using the production variables, endogeneous prices, and agricultural subsidies. Most products in the model are priced at the producer price level, but milk products and sugar are priced at the retail level. The model includes 18 different milk products and their regional processing activities. Armington-assumption is used to differentiate between domestic and imported products, which are assumed to be imperfect substitutes. It is assumed that export products and domestic products are homogeneous and Finland cannot affect the price level in the EU. Export cost functions are used to prevent large shortterm fluctuations in exports. Inflation and exogenous trends for consumption up to year 2005 represent general economic conditions and longterm consumer behaviour. Finland is divided into four main regions in the model. Consumption and the use of feed are aggregated per main region, and products can be transported between the main regions. Production is further divided into subregions according to different support areas. Consequently, there are 14 different production regions in the model. The core of the model is an optimization model simulating the markets by maximising the consumer and the producer surplus. The optimisation model, which is solved for each year using the outcome of the previous year as the initial value, provides an annual market equilibrium. Restrictions are imposed for the production variables based on the production of the previous year. The restrictions represent short term technical and biological constraints in each production line. Use of feed may change endogeneously because of changes in the prices and agricultural support. The application of fertilisers depends on grain and fertiliser prices through crop yield functions. The use of other inputs per hectare or animal is fixed each year. The use of some inputs, like labour and capital, becomes gradually more efficient over the years according to the given nonlinear trends. Crop and animal yields, as well as the prices of inputs, are fixed in each optimisation but they are given exogeneous trends in the dynamic model. Fixed costs are sunk in the early years of simulation but become gradually fully variable by 2005. Because of exogeneously given trends and assumptions, sensitivity analysis is needed in some cases when interpreting the model results. In later versions of the model, some exogeneous variables will be modelled as endogeneous.
A dynamic regional sector model of Finnish agriculture: version 1.0.
Keywords: Ma; kuluttajien ja tuottajien ylijäämä; Armington-oletus; dynamiikka; politiikka-analyysi; Suomi; sektorimalli; maatalous; tuotanto; sector model; Finnish agriculture; consumer and producer surplus; Armington-assumption; dynamics; production; policy analysis