Lietelannan käyttö nurmikierrossa - Mattila, Pasi (toim.) (MTT, 2002)
Nurmen osuus nautakarjatilojen peltoalasta on kasvanut. Samalla karjanlantaa on ohjattu levitettäväksi keväällä ja kesällä, jotta ympäristöhaitat pienenisivät. Nämä muutokset edellyttävät uusia ratkaisuja lannan käyttöön nurmikierrossa. MTT:n Pohjois-Pohjanmaan tutkimusasemalla Ruukissa selvitettiin vuosina 1998 2001, miten naudan lietelannan levitysajankohta vaikuttaa nurmen suojakasviksi kylvetyn ohran kokoviljasatoon. Kaksi kenttäkoetta olivat erittäin runsasmultaisella karkealla hiedalla. Lietelanta levitettiin joko syksyllä tai keväällä. Lannan levitys keväällä, yhdistetty lietelannan ja NPK-väki-lannoitteen käyttö sekä suojaviljan korjuu kokoviljana taikinatuleentumisasteella näyttivät lisäävän typen hyväksikäyttöä. Jälkimmäisessä kokeessa maan orgaanisesta aineksesta vapautui selvästi enemmän typpeä kuin ensimmäisessä kokeessa. Runsas typensaanti johti ohran voimakkaaseen lakoutumiseen, mikä vähensi sekä satoa että typpilannoituksen hyväksikäyttöä. Suojaviljalle annetun lietelannan typen kiertoa mallitettiin CoupModel-simulointimallilla. Mallinnetut typenotot ja maan epäorgaanisen typen pitoisuudet olivat mitattuja selvästi korkeampia myöhäistä kevätlevitystä lukuun ottamatta. Malli ei ennustanut maan typen prosesseja alhaisissa lämpötiloissa riittävän tarkasti. Verrattaessa näillä rajoituksilla lannan levitysajankohtien vaikutusta typen huuhtoutumiseen malli arvioi lietelannan syyslevityksen lisäävän huuhtoutumista 4 12 kg/ha kevätlevitykseen verrattuna. Lietelannan levityksestä aiheutuvaa ravinteiden ja ulosteperäisten mikrobien kuormitusta nurmelta tulevassa pintavalunnassa tutkittiin aitosavella Jokioisilla vuosina 1996 2001. Pintavalunnassa suurin ravinnekuormitus aiheutui lietelannan pintalevityksestä syksyllä. Myös ulostesaastumisesta kertovia mikrobeja oli paljon pintalevitysruutujen vesissä. Syksyllä lietelannan sijoittaminen vähensi mikrobimäärää, mutta mikrobit näyttivät säilyvän maassa pidempään kuin nurmen pintaan levitettäessä. Lietelannan sijoittaminen esti ammoniakin haihtumista tehokkaasti.

Leys cover an increasing part of the field area on Finnish cattle farms. At the same time manure application has been directed to spring and summer to control detrimental impacts on the environment. These changes make it necessary to find new ways of using manure in ley rotation. The effect of the timing of cattle slurry application on the whole-crop yield of barley sown as a nurse crop was studied on a fine sand soil with a high content of organic matter at MTT s North-Ostrobothnia Research Station in Ruukki in the years 1998 2001. Slurry was spread either in the autumn or in the spring. Slurry application in the spring, combined use of slurry and NPK-fertiliser, and harvesting the nurse crop already at the dough-stage tended to increase the apparent recovery of applied nitrogen (N). The lower N recovery rate in the later trial was caused by a higher mineralisation rate of soil N. Increased N supply of barley enhanced lodging and, hence, decreased barley yield and the apparent recovery of applied N. The effect of cattle slurry on the field N cycle was modeled with CoupModel. The modeled N uptakes and soil mineral N contents were higher than measured except in late spring applications. The model did not calculate N processes in low temperatures with good precision. When comparing N leaching of different application times the model estimated autumn application of slurry to increase N leaching 4 12 kg/ha. Loads of nutrients and faecal micro-organisms in surface runoff from perennial grass ley after slurry applications were studied on a clay soil at Jokioinen. The nutrient load in surface runoff was greatest after surface application of slurry in the autumn. There were also high numbers of faecal micro-organisms in surface runoff from surface application plots. In the autumn, there were fewer faecal micro-organisms in the runoff from injected plots, but the microbes seemed to remain in the soil longer than in surface application plots. Injection prevented ammonia emissions effectively. Each part of this publication contains an abstract in English.
Keywords: Ka; nurmiviljely; lietelanta; suojaviljat; typpilannoitus; simulointimallit; pintavalunta; fosfori; typpi; mikro-organismit; vesihygienia; ammoniakki; ley farming; liquid manures; nurse crop; nitrogen fertilisation; simulation models; surface runoff; phosphorus; nitrogen; micro-organisms; water hygiene; ammonia