Kalastuksen siirrettävien käyttöoikeuksien vakuusarvo : Loppuraportti 2024 - Setälä, Jari; Pokki, Heidi; Saarni, Kaija; Valve, Joonas (Luonnonvarakeskus, 2026)
Suomessa otettiin käyttöön siirrettävät käyttöoikeudet silakan, kilohailin ja lohen kalastuksessa vuonna 2017. Kaupalliset kalastajat käyttöönsä osuuden näiden lajien Suomen kiintiöistä. Kalastajilla oli oikeus ostaa tai myydä siirrettäviä käyttöoikeuksia tai kalastuskiintiöitään. Käyttöoikeudet ovat heille rahanarvoista omaisuutta ja he toivoivat, että niitä voitaisiin käyttää myös lainojen vakuutena. Luonnonvarakeskus selvitti maa- ja metsätalousministeriön toimeksiantona, miten siirrettävien käyttöoikeuksien arvoa voisi laskea. Metsätaloudessa yhteismetsien arvoa on määritelty kauppa- ja tuottoarvomenetelmin, jotka voisivat sopia myös siirrettävien kalastusoikeuksien arvottamiseen. Kauppa-arvomenetelmä perustuu toteutuneisiin kauppoihin. Suomalaisilla kalastajilla ei kuitenkaan ole velvoitetta ilmoittaa kaupoista eikä niistä pidetä rekisteriä, joiden perusteella arvot voitaisiin määrittää. Tuottoarvomenetelmässä tulevaisuuden tuottoja ja kustannuksia diskontataan tietyllä korolla nykyhetkeen. Menetelmä on yleisesti käytetty moniin tarkoituksiin sopiva arvottamismenetelmä. Luonnonvarakeskus määrittää kalatalouden EU-tiedonkeruuohjelmassa Suomen siirrettävien kalastuskiintiöiden arvon kassavirtojen diskonttausmenetelmällä. Menetelmää voi soveltaa niin kansantalouden kuin yritystason aineistoon, joten se saattaisi soveltua hyvin myös yrityksen siirrettävien kiintiöiden arvon laskentaan. Tässä raportissa esitetään tarkemmin, miten menetelmää voisi käyttää kalastuksen yrityksen siirrettävän käyttöoikeuden arvon laskemisessa. Ruotsissa ja Tanskassa siirrettäviä käyttöoikeuksia voidaan käyttää pankkilainojen vakuuksina. Ruotsissa käytetty malli voisi sopia myös Suomeen. Ruotsissa ja Tanskassa siirrettävien kiintiöiden arvon määrittää vuosittain auktorisoitunut meklari. Tanskassa toteutuneista kaupoista pidetään rekisteriä, mutta Ruotsissa meklari selvittää toteutuneet kaupat kalastajilta. Osa ruotsalaisista pankeista myöntää siirrettäviä käyttöoikeuksia vastaan vakuuksia, maksimissaan 80 prosenttia oikeuden arvosta. Pankeille käyttöoikeuden arvo ei ole sama kuin kalastajalle. Pankeille hyvä vakuus on omaisuutta, jonka hinta on hyvin ennakoitavissa ja realisointiaika oletettavasti lyhyt. Suomessa ei ole vielä avattu keskustelua pankkilaitosten kanssa kalastuksen siirrettävien käyttöoikeuksien vakuusarvosta. Keskusteluja voitaisiin aloittaa tässä hankkeessa saatujen tulosten pohjalta.
Keywords: kalastuksen siirrettävä käyttöoikeus; kalastuskiintiö; pankkivakuus; silakankalastus; lohenkalastus