Annual variations in the microflora of some varieties of Finnish malting barley - Tuomi, Tapani; Rosenqvist, Heikki (Agricultural Research Centre of Finland, 1995)
Kolmen yleisimmän suomalaisen mallasohralajikkeen jyvien bakteeri-, mikrosieni- (hiiva ja home) ja sädesienipopulaatioiden vuosittaisia vaihteluita tutkittiin vuosina 1990-1992. Työn aikana mallastukseen käytetyistä ohraeristä eristettiin yhteensä 114 karakterisoitua mikrosieni-, 59 tunnistamatonta bakteeri ja 12 tunnistamatonta sädesieni-isolaattia. Kasvihormonin, indoli-3-etikkahapon, saantoa jyväperäisten mikrobien rikastetuissa puhdasviljelmissä verrattiin mikrobien biomassaan jyvissä ja jyvien indoli-3-etikkahappopitoisuuteen. Todettiin, että ottaen vuosittaiset vaihtelut huomioon, bakteereilla on kyky tuottaa indoli-3-etikkahappoa biologisesti merkittävissä määrin. Kuten satokausien aikaisten keskilämpötilojen ja sadesummien perusteella saattoi odottaa, bakteeri-, hiiva- ja homemäärät olivat kaikissa lajikkeissa korkeimmillaan vuonna 1992. Suurin osa eristetyistä hiivoista ja homeista lukeutuvat saprofyytteihin. Dominoivia lajeja olivat pellolta peräisin olevat Rhodotorula, Cryptococcus, Aureobasidium, Drechslera, Cladosporium ja Mycelia sterilia. Varastosienet olivat täten vähemmistönä ja kaiken kaikkiaan vaikuttaisi, että kunkin kolmen lajikkeen kaikki kolme vuosikertaa koostuivat mikrobiologisesti hyvälaatuisesta, hyvin mallastukseen soveltuvasta viljasta. Kasvipatogeeneiksi luettavaa mikrosienilajeja olivat Septoria nodorum (lehti- ja tähkälaikku) sekä Drechlera teres, D. sorokiniana ja D. graminea (aiheuttavat mm. juurimätää ja taimituhoa). Mikrobi-invaasioiden määrän havaittiin poikkeavan selvästi ja johdonmukaisesti lajikkeesta toiseen.

Three major Finnish malting barley varieties were studied for annual variations in the incidence of seed-derived fungi, bacteria and actinomycetes. In 1990-1992, 114 characterized fungal, 59 uncharacterized bacterial and 12 uncharacterized actinomycetal isolates were extracted from samples of seed intended for use in malting. When the yield of the plant hormone, indole-3-acetic acid (IAA), from enriched microbial cultures was weighed against the microbial biomass and the endogenous IAA concentration of the barley harvests, it was concluded that potential exists for bacterial IAA production in biologically significant amounts, given some minor annual variations. As expected from the average rainfall and temperature during the growing season, microbial counts in all cultivars were highest in 1992. Most of the fungal species found were of saphrophytic character, and field fungi were dominant in the samples. On the whole, microbial counts and spectra in all samples confirmed that each harvest of all cultivars was of good vigour and well suited for malting purposes. Strains of plant pathogenic character included species of Septoria nodorum (Berk) Berk, Drechlera teres (Sacc) Subraim & Jain, D. sorokiniana (Sacc) Subram & Jain and D. graminea (Rab.) Shoem. A consistent difference was noted in the microbial infection severities of the cultivars.
Keywords: Ka; mallasohra; Hordeum vulgare; plant-microbe interactions; indole-3-acetic acid