Porkkanan kuluttajalaadun parantaminen - Vanhala, Petri (toim.) (MTT, 2008)
Porkkana on Suomen suosituin avomaanvihannes. Porkkanan kotimaisuusaste on korkea, mutta loppukeväällä kotimaista porkkanaa ei yleensä ole saatavilla varastointi- ja laatuongelmien vuoksi. Kuljetusketjujen pidentyessä laadun säilyminen on entistä keskeisempää. Tässä hankkeessa tutkittiin porkkanan laatua ja sen varmistamista lähtien pellolla tapahtuvasta tuholaistorjunnasta ja päätyen kuluttajien näkemyksiin porkkanan laadusta. Porkkanan pahin tuholainen, porkkanakemppi, aiheuttaa sadonalennusta jo kolmen päivän imennällä. Porkkana on erityisen arka kemppivioitukselle kasvun alkuvaiheessa. Porkkanan kyky sietää kemppivioitusta kasvaa kuitenkin porkkanan kasvaessa, joten aikainen kylvö on suositeltavaa. Maan hyvä ravinnetila, varsinkin kalsiumin riittävä saanti, näyttäisi vahvistavan porkkanan solukoita kestämään varastotauteja. Porkkanan mustamädän tuhoja varastossa voidaan vähentää myös hankkeessa kehitetyn ennakointimenetelmän avulla. Tutkimuksessa määritetyistä porkkanan pilaajabakteereista tärkeimmät kuuluvat Pectobacterium ja Pseudomonas -sukuihin. Tutkimuksessa saatiin lisää tietoa viljelijöiden varastoporkkanoiden ja kaupan porkkanoiden mikrobiologisesta laadusta. Viime vuosina porkkanoiden välityksellä ruokamyrkytysepidemioita aiheuttanutta Yersinia pseudotuberculosis -bakteeria ei todettu tutkituista porkkanaeristä. Tulosten perusteella kotimaisten porkkanoiden mikrobiologista turvallisuutta voidaan pitää hyvänä. Maan hyvä ravinnetila varmistaa myös porkkanan makua ja muuta aistittavaa laatua. Jotta laatu pysyisi hyvänä kuluttajalle saakka, on varasto- ja kuljetuslämpötilojen oltava hallinnassa tilalla, tukussa ja tiskillä. Kuluttajille porkkanan laatu on ennen kaikkea makeutta ja mehukkuutta. Porkkanan napostelu sellaisenaan näyttää olevan tyypillisin tapa syödä porkkanaa.

The aim of the research project was to improve the consumer quality of carrot and to reduce the risks that threaten the quality. The research was carried out by MTT Agrifood Research Finland, Finnish Food Safety Authority Evira and National Consumer Research Centre. The most severe carrot pest, carrot psyllid, damages carrot seedlings very quickly, already in three days, especially at early growth stages. However, tolerance of carrot to carrot psyllid feeding damage seems to increase as carrot grows, thus early sowing helps to shorten the period when control measures are needed. Lack of certain nutrients, e.g. calcium, may increase the susceptibility of carrot to pathogens, thus contributing to storage losses. Analytical techniques and forecasting methods have been developed to fight liquorice rot, the most important fungal disease of carrot during storage. The most significant carrot spoiling bacteria belong to the genera Pectobacterium and Pseudomonas. The occurrence of human bacterial pathogens in Finnish carrots is low. Yersinia pseudotuberculosis, which has caused outbreaks associated with carrots in recent years, was not detected in carrots. Appropriate nutrient levels are also important for the sensory quality of carrot. The temperature should be kept optimal from the farm through the wholesale to the sales desk. For consumers, who typically eat carrots as such, sweetness and juiciness are the primary quality traits of carrot.
Keywords: Ka; Ta; porkkana; laatu; sadon laatu; kasvitaudit; kuluttajat; mikrobit; bakteerit; taudinaiheuttajat; porkkanakemppi; varastointi; kestävyys; vihannekset; carrot; carrot psyllid; consumer quality; human pathogens; microbes; plant pathogens; sensory quality; storability; vegetables