Prochloraz tolerance of Pyrenophora teres population in Finland - Serenius, Marjo; Manninen, Outi (MTT Agrifood Research Finland, 2006)
Ohranverkkolaikku on tärkein taudinaiheuttaja suomalaisessa ohranviljelyssä, ja se aiheuttaa aroilla ohralajikkeilla keskimäärin 40 % tautisuuden ja merkittäviä satotappioita. Tautia torjutaan siemenpeittauksella tai kasvustoruiskutuksilla kasvukauden aikana. Prokloratsi (kauppavalmisteet Sportak ja Predule) on yleinen ohran kasvinsuojeluaine. Suomessa myydyistä peittausaineista puolet sisältää vaikuttavana aineena joko prokloratsia tai imatsaliilia tai näiden yhdistelmiä. Molemmat aineet kuuluvat samaan kemialliseen ryhmään ja vaikuttavat samalla tavalla. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää prokloratsia kestävien ohranverkkolaikkua aiheuttavien tautikantojen esiintymistä lounaishämäläisillä pelloilla. Näytteitä kerättiin yhteensä 364 kpl vuonna 2003 kolmelta viljelijän pellolta ja yhdeltä MTT:n (Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus) koealalta. Viljelijöiden pelloilta kerätyt tautikannat, jotka olivat saaneet Sportak-käsittelyn kasvukauden aikana, kasvoivat laboratoriotesteissä paremmin kasvitautiainetta sisältävillä kasvatusmaljoilla kuin koealalta kerätyt tautikannat. Viljelijöiden pelloilta peräisin olevat tautikannat kasvoivat parhaiten sekä laimeammalla että vahvemmalla testialustalla verrattuna tautikantoihin, joilla oli käytetty muita kasvinsuojeluaineita. Vastaavaa testiä ei ole tehty aiemmin, joten ei voida osoittaa tautiaineen kestävyyden muuttuneen. Tulokset osoittavat, että tautikantojen kasvinsuojeluaineen kestävyys voi vaihdella eri pelloilla. Tämä alustava aineisto oli kuitenkin riittämätön yleistettävien johtopäätösten tekoon. Aineiden tehoa kannattaa seurata. Suositeltavinta olisi käyttää aineseoksia ohranverkkolaikun torjunnassa ja välttää samalla tavalla vaikuttavien kemiallisten kasvinsuojeluaineiden pitkäaikaista käyttöä samalla peltolohkolla. Tautiaineiden tehon turvaamiseksi tautia pitäisi pyrkiä vähentämään myös muilla keinoilla, kuten viljelykierrolla, kasvijätteiden muokkauksella ja taudinkestävien ohralajikkeiden viljelyllä. Tämä alustava tutkimus osoitti, että ohranverkkolaikun aiheuttajan prokloratsin kestävyydessä on eroa peltojen välillä.

Barley leaves infected with Pyrenophora teres Drechs. f. teres were collected from farmers fields and an experimental field for evaluation of efficacy of fungicides at MTT Agrifood Research Finland (MTT), in 2003. The aim was to test the efficacy of prochloraz to inhibit in vitro growth of P. teres. Potato dextrose agar (PDA) dishes amended with 0.1 and 1.0 ìg ml-1 prochloraz were used for testing 364 isolates of P. teres based on prelimenary experiment. Isolates from MTT s experimental field were growing slower on fungicide- amended media than isolates from farmers fields. The overall mean inhibition of radial growth was 63 and 86% on media amended with 0.1 and on 1.0 ìg ml-1 prochloraz, respectively. Isolates of different origin differed significantly on growth on fungicide-amended media. The isolates capable of growing on increased concentrations of prochloraz were most commonly isolated from fields, where prochloraz was sprayed during the growing season. Within MTT s experimental field no effect of fungicide application during the growing season was observed on growth of isolates in vitro. Data from this survey was insufficient for making further conclusions regarding the effect of agricultural practices on selection of fungicide tolerant P. teres isolates. Fungicides with different types of mode of action are recommended for use together with prochloraz against the net blotch pathogen in Finland. These results are preliminary.
Keywords: Ka; ohra; Hordeum vulgare; kasvitaudit; torjunta; ohranverkkolaikku; Drechslera teres; prokloratsi; kestävyys; torjunta-aineet; barley; Drechslera teres; fungicide tolerance; population diversity; sterol-biosynthesis inhibitor; net blotch