Herukan lajikekokeet käytännön viljelmillä - Matala, Ville; Tuovinen, Tuomo; Lapveteläinen, Anja; Määttä, Kaisu (MTT, 2003)
Mustaherukan lajikekokeet perustettiin käytännön marjaviljelmille syksyllä 1997. Mukaan valittiin 17 koelajiketta ja verrannelajikkeeksi Öjebyn . Mustaherukkakokeita oli yhteensä 16 marjatilalla maan eri osissa, pääasiassa kuitenkin perinteisillä herukantuotantoalueilla maan keski- ja itäosissa. Mukana oli kolme luomutilaa. Valkoherukkakokeet, joita oli kuudella marjatilalla, perustettiin pääosin keväällä 1999. Koelajikkeena oli ainoastaan ruotsalainen Vit Jätte -lajike, jota verrattiin Valkea Hollantilainen lajikkeen kantaan Valkea Suomalainen . Kullakin koetilalla oli verrannelajikkeen lisäksi vähintään kolme koelajiketta vierekkäisissä riveissä. Ilomantsin Marjaviinikoulun koekentällä olivat kuitenkin mukana lähes kaikki mustaherukan koelajikkeet. Kutakin lajiketta istutettiin normaalein istutusetäisyyksin 100-200 kappaletta. Koekasvustoja hoidettiin samalla viljelytekniikalla kuin koetilan muitakin herukkakasvustoja. Sadot poimittiin yleensä patukkamenetelmällä, mutta poiminnoissa käytettiin myös konekorjuuta ja käsin poimintaa. Tässä raportissa esitetään vuosien 2000, 2001 ja 2002 satotulokset sekä lajikkeittain että koeviljelmittäin eriteltyinä. Taulukoissa on myös mittauksiin perustuvia tuloksia marjapainoista ja havaintoja pensaiden kasvutavasta ja kasvukunnosta. Koelajikkeiden marjojen flavonoidi- ja C-vitamiinipitoisuuksista esitetään kolmen vuoden mittaustulokset ja tuloksia eräiden mustaherukkalajikkeiden aistinvaraisista arvioista sekä rasiaherukan kuluttajatestistä. Lisäksi raportissa on yhteenveto koekasvustojen herukanrataspunkin seurantatutkimuksesta, josta on myös kolmen satovuoden tulokset. Hankkeen tulosten perusteella marjojen pääasiallista käyttötarkoitusta on pidettävä viljelyominaisuuksien lisäksi keskeisenä kriteerinä lajikevalintoja tehtäessä. Verrannelajike Öjebyn on edelleen viljelykelpoinen lajike Suomen oloissa, vaikka monet koelajikkeet olivat satoisampia. Moniin käyttötarkoituksiin soveltuva Mortti menestyi kokeissa hyvin, ja sen sato kypsyy 1,5-2 viikkoa myöhemmin kuin Öjebynin sato. Myös Sunniva lajike sopii moneen käyttötarkoitukseen ja erityisesti Itä-Suomen olosuhteisiin. Tuoremarjakauppaan soveltuvat suurimarjaiset Intercontinental-, Ben Tron- ja Hedda lajikkeet, joista Ben Tron oli parhaan makuinen aistinvaraisissa testeissä. Yhden satokauden tulosten perusteella valkoherukka Vit Jätte oli kokeissa satoisampi ja suurempimarjainen kuin verrannelajike Valkea Hollantilainen. Tulosaineiston perusteella lajikkeiden C-vitamiini- ja flavonoidipitoisuudet ovat lajiketyypillisiä ominaisuuksia. Eniten C-vitamiinia oli lajikkeissa Ben Tirran, Ben Connan ja Binar ja eniten flavonoideja lajikkeissa Ben Tron, Binar ja Ben Alder.

In 1997 black and white currant variety trials were established on twenty berry farms in different parts of Finland. Three of the farms were organic. 17 black currrant varieties were studied and compared to variety Öjebyn . In white currant trials, a new Swedish variety Vit Jätte was studied and compared to White Dutch variety. 100-200 plants per each cultivar were planted 50-70 cm spacing in the rows. Rows were 4 m apart. The berry farmers took care of trial plants using same cultivation techniques than on their berry fields. The berries were mostly picked with the baton method. Also the harvesting by machine or hand picking were used. In this report the results of yielding years 2000... 2002 are being presented; yields, berry weights, harvesting time and, e.g., observations of growing habits of each variety. Also the results of C-vitamin and flavonoid contents of tested varieties will be presented. In 2002, some of the trial varieties were analyzed for the intensities of sensory characteristics. In addition, some trial varieties with big berry size were in a consumer test to study the suitability of these varieties to the fresh market. According to the results, cv. Öjebyn can be still recommended for cultivation in Finnish conditions, although many of the trial varieties gave bigger yields than Öjebyn . Finnish variety Mortti succeeded well in the trials. It ripens 1.5... 2 weeks later than Öjebyn and can be used for many purposes. Also Sunniva seems to be suitable for many purposes and it succeeded well in the trials, especially in the Eastern part of Finland. Varieties with big berry size, such as Intercontinental , Ben Tron and Hedda , are suitable for the fresh market. Ben Tron was the most liked variety in the consumer test. C-vitamin content and flavonoid content of black currant berries were at high level when compared to other berries and fruits. Both C-vitamin content and flavonoid content varied between varieties.
Nimekkeen selvennys: Kokeiden perustaminen vuosina 1997- -1999 ja satovuosien 2000, 2001 ja 2002 tulokset.
Keywords: Ka; Herukat; Ribes L.; lajikkeet; tilakokeet; aistinvarainen arviointi; marjojen laatu; flavonoidit; C-vitamiinit; kasvinsuojelu; Black and white currants; Ribes sp; cultivars; varieties; farm trials; sensory evaluation; quality of berries; flavonoids; C-vitamin