Kuusikon uudistaminen pienaukkohakkuussa - Repola, Jaakko; Miettinen, Janne; Valkonen, Sauli (Luonnonvarakeskus, 2025)
Inventoinnin tarkoituksena oli selvittää miten Suomussalmella vuonna 1999 hakatut kuusikon pienaukot ovat taimettuneet 26 kasvukauden kuluttua käsittelystä. Uudistamistuloksen mittareina olivat kokonaistaimimäärä, kasvatuskelpoisten taimien määrä sekä taimikon keskipituus. Aineisto koostui alun perin kahdeksasta metsiköstä, joissa pienaukkoja oli 4–14 kpl per metsikkö, ja niiden koko vaihteli 0,10–0,36 hehtaarin välillä. Kahdessa metsikössä oli tehty maanmuokkaus ja männyn istutus. Pienaukot inventointiin ensimmäisen kerran vuonna 2012 ja uudelleen syksyllä 2024. Koko aineiston keskimääräinen taimimäärä pienaukoilla oli 16 500 kpl/ha, josta kuusen osuus oli 41 % ja koivun osuus 38 %. Taimimäärän vaihtelu metsiköiden välillä oli kuitenkin suurta (5 000–30 000 kpl/ha), ja tiheimmät taimikot olivat muokatuilla aloilla. Korkeista kokonaistaimimääristä huolimatta, kasvatuskelpoisten taimien määrä eli taimien, jotka olisi jätetty kasvamaan taimikonhoidossa jäi alle tavoitetiheyden (2 000 kpl/ha), mutta ylitti kuitenkin uudistamisvelvoitteen edellyttämän taimimäärän (1 200 kpl/ha) kaikissa metsiköissä. Muokkaamattomilla aloilla kasvatuskelpoisia taimia oli keskimäärin 1500 kpl/ha ja muokatuilla aloilla 1 800 kpl/ha, joista noin puolet oli kuusta. Kasvatuskelpoisten taimien määrän vaihtelu metsikön sisällä eli pienaukkojen välillä oli suurta. Lähes jokaisessa metsikössä parhaiten taimettuneet pienaukot ylsivät tavoitetiheyteen ja heikointen taimettuneet aukot jäivät muokkaamattomilla aloilla vajaapuustoiseksi (< 1 500 kpl/ha). Sen sijaan vajaapuustoisuutta ei esiintynyt muokatuilla pienaukoilla. Kasvatuskelpoisten taimien keskipituus oli muokkaamattomilla aloilla pääsääntöisesti 1–1,5 metrin ja muokatuilla aloilla 2–3 metrin välillä. Tulosten perusteella pienaukkojen uudistuminen on hidasta ja tuloksena on aukkoinen sekapuusto. jonka pituuskehitys on hidasta. Maanmuokkaus kuten myös aukon kasvattaminen ei lisännyt pintakasvillisuuden rehevöitymistä ja uudistamistulos oli parempi kuin pienillä ja muokkaamattomilla aloilla.
Keywords: pienaukkohakkuu; kuusikon uudistaminen; Kainuu; kivennäismaa