Kansainvälinen ja kotimainen suhdannekehitys : Kansainvälinen talous - Viitanen, Jari (Luonnonvarakeskus, Luke, 2017)
Maailmantalous kasvaa tänä vuonna viime vuotta ripeämmin. Kasvu on kuitenkin sikäli poikkeuksellista, että kaikkien OECD-maiden taloudet kasvavat samanaikaisesti ja lisäksi kasvu on useassa valtiossa laaja-alaista eikä vain yhden sektorin varassa. Euroalue kasvaa yksityisen kulutuksen, investointien ja viennin vetäminä parin prosentin vauhtia. Saksassa kasvu on samaa luokkaa ja myös Ranskan talous on kasvussa. Britanniassa talouden kasvuvauhti sen sijaan hidastuu brexitiin liittyvän epävarmuuden vuoksi. Kiinassa kasvu jatkuu lähes entiseen tapaan. Myös Venäjän talous kasvaa jälleen muutaman vuoden supistumisen jälkeen. Vaikka Yhdysvallat elää lähes suhdannekierron huipulla, talouden mittarit näyttävät kasvua sekä tälle että ensi vuodelle. Ensi vuonna maailmantalouden kasvu jatkuu, mutta kuluvaa vuotta hitaammin. Finanssikriisin jälkeinen elvytys on ollut enimmäkseen rahapolitiikan varassa. Hyvän talouskehityksen seurauksena keskuspankit alkavat vähitellen supistaa arvopapereiden osto-ohjelmien laajuutta ja nostamaan ohjauskorkojaan. Mitään nopeaa ja suurta rahapoliittista korjausliikettä ei kuitenkaan odoteta, sillä talouksien kasvusta huolimatta inflaatio on edelleen keskuspankkien tavoitetasojen alapuolella. Rahapolitiikan kiristäminen johtaisi myös kansallisen valuutan vahvistumiseen, mitä ei haluta tehdä viennin vaikeuttamiseksi. Maailmankauppaan ja -talouteen vaikuttavat suurimmat epävarmuustekijät loppuvuoden ja ensi vuoden aikana ovat pitkälti samoja kuin aiemmin. Euroopan unionin ja Britannian väliset brexit-neuvottelut tulevat olemaan vaikeita ja voivat johtaa epävarmuuden lisääntymiseen. Erityisesti Britannian talouteen vaikutukset voivat olla merkittäviä. Yhdysvalloissa harjoitettava talouspolitiikka on edelleen jäsentymätöntä. Nähtäväksi jää, millaisia ja kuinka laajoja finanssipoliittisia toimia presidentti Trumpin hallinto pystyy saamaan läpi, miten rahapolitiikan linjaus mahdollisesti muuttuu ensi vuonna keskuspankin uuden pääjohtajan myötä ja kääntyykö Yhdysvaltojen kauppapolitiikka protektionistisempaan suuntaan. Epäilykset Kiinan, Ruotsin ja Yhdysvaltojen erilaisista velka- ja varallisuuskuplien puhkeamisista ovat kasvaneet. Uutena epävarmuustekijänä jo aiempien geopoliittisten konfliktien rinnalle on noussut Pohjois-Korean ydin- ja ohjuskokeet. Yhdessä tai yksinään nämä voivat vaikuttaa globaaliin talouskehitykseen.
Keywords: metsätalous; metsäteollisuus; puutuoteteollisuus; suhdannevaihtelut; puuteollisuus; vienti; tuonti; kansainväliset markkinat