Kesantojen kasvilajiston monimuotoisuus ja siemenravinnon tuotto linnuille - Hyvönen, Terho (MTT, 2007)
Viljelykiertojen yksipuolistuminen on vähentänyt peltolajiston monimuotoisuutta. Viljelykiertoja voitaisiin monipuolistaa sisällyttämällä niihin viherkesantoja. Nykyisin vallitsevat viherkesannot eivät kuitenkaan ole lajiston monimuotoisuuden kannalta parhaita, sillä ne perustetaan voimakkaasti kilpailevilla monivuotisilla nurmikasveilla. Tämän tutkimuksen keskeinen tavoite oli selvittää, voidaanko vaihtoehtoisia siemenseoksia käyttämällä vaikuttaa viherkesantojen lajiston monimuotoisuuteen. Siemenseoksen lisäksi tutkittiin kesantojen perustamistavan, iän sekä niiton vaikutusta monimuotoisuuteen. Tutkimuskohteena olivat kasvit ja niiden linnuille tuottama siemenravinto. Tulokset perustuvat kahteen kenttäkokeeseen. Siemenseoksen vaikutus lajiston monimuotoisuuteen oli odotusten mukainen. Heikommin kilpaileva nurmirölli-lampaannataseos ja niittykasveja sisältävä siemenseos osoittautuivat puna-apila-timotei-nurminataseosta paremmaksi lajiston monimuotoisuuden ja lintujen siemenravinnon tuoton kannalta. Siemenseosten ero tuli esiin toisena kesantovuotena. Sänkikesannot suosivat monimuotoisuutta jo ensimmäisenä kesänä. Kesannon perustamistavan (kylvö suojaviljaan vs. ei suojaviljaa) vaikutus tuli selkeimmin esiin siemenravinnon tuotannossa. Suojavilja kilpaili hitaasti kasvuun lähteviä heiniä tehokkaammin yksivuotisia rikkakasveja vastaan ja vähensi joidenkin rikkakasvilajien siementuottoa. Niiton vaikutus jäi ensimmäisinä kesantovuosina vähäiseksi. Myöhempinä kesantovuosina niitto hillitsi monivuotisten rikkakasvien, pelto-ohdakkeen ja juolavehnän, runsastumista. Lyhytaikaisten viherkesantojen avulla voidaan lisätä kasvilajiston monimuotoisuutta. Niinpä kesantojen sisällyttäminen uuteen maatalouden ympäristötukeen 2007 2013 on ollut perusteltua. Lajiston monimuotoisuuden kannalta vaihtoehtoisten siemenseosten käyttö olisi suotavaa.

Adoption of crop monocultures has decreased the diversity of crop rotations, which has been detrimental for the biodiversity of arable fields. Inclusion of short-term rotational fallows and long-term set-asides to crop rotations could diversify agricultural habitats. Green fallows are usually sown with competitive grass species that effectively prohibit germination of weed species from seed bank and thus decline plant species diversity. In the present study, plant species diversity and seed-food production for farmland birds in rotational fallows and long-term set-asides sown with less competitive seed mixtures were studied. In addition to seed mixtures, importance of establishment method, duration of fallowing and mowing for species diversity were also explored. The data were collected from two field experiments. As expected, fallows and set-asides sown with alternative seed mixtures (Festuca ovina-Agrostis capillaris and F. ovina-A. capillaris with meadow plants) had higher species diversity of plants as well as higher seed-food production than Trifolium pratense-Phleum pratense-Festuca pratensis seed mixture. The difference between seed mixtures was observed in the second fallow year. Species diversity of stubble fallow was high already in the first year. The establishment method of fallows (under-sown vs. not under-sown) had the strongest effect on the seed-food production. Seed production of annual weeds was lower in under-sown plots due to strong competition of crop. Mowing prohibited the growth of some perennial weeds in third and fourth year of fallowing, however, for other species the effect was minor. Short-term fallows and set-asides enhance species diversity of plants. Inclusion of green fallows as a measure of updated Finnish Agri-Environmental Scheme (2007-2013) is beneficial for biodiversity. For plant species diversity, application of alternative seed mixtures is recommendable.
Keywords: Ka; biodiversiteetti; linnut; maatalouden ympäristötuki; rikkakasvit; agri-environmental support scheme; arable weeds; biodiversity; farmland birds