Utredning av ekobalansen i pälsvaror - (:unkn) unknown (FI, 2011)
På uppdrag av Finlands Pälsdjursuppfödares Förbund rf och Turkistuottajat Oyj genomför Forskningscentralen för jordbruk och livsmedelsekonomi som beställningsforskning ett projekt som går ut på att utreda miljöeffekterna av finländsk pälsdjursproduktion. Undersökningen genomförs under perioden november 2010 - februari 2011med hjälp av en livscykelanalys (LCA) i enlighet med ISO 14040-standarderna. Livscykelanalys är ett verktyg som används för att bedöma en produkts eller tjänsts miljöpåverkan. Miljöeffekterna ställs i relation till en funktionell enhet som i detta fall är 1 st pälsvara, till exempel en mink- eller rävpäls. Inom ramen för undersökningen genomförs också en jämförelse med en konstpälsprodukt på basis av litteraturuppgifter. Med hjälp av livscykelanalysen kan man identifiera miljöeffekter som är särskilt viktiga med tanke på produktens hela livscykel eller en begränsad del av livscykeln. I denna undersökning utreds utsläpp som påverkar klimatförändringen, dvs. koldioxid, metan och kväveoxidul, samt försurande utsläpp, dvs. ammoniak, svavel och kväveoxider, samt kväve- och fosforutsläpp som orsakar eutrofiering. Dessutom genomförs en undersökning av ekotoxikologiska utsläpp utgående från utsläppsrapporter om enskilda ämnen och en kvalitativ bedömning av dessa ämnens betydelse. Uppgifter om el- och värmeenergiförbrukning, mängd hushållsvatten, användning av foderråvara samt å andra sidan luft- och vattenutsläpp och transporter i anslutning till olika verksamhetsskeden insamlas från alla foderblandningscentraler. En enkät med frågor angående farmernas el- och värmeenergiförbrukning samt mängden strö och vattenförbrukning har skickats till samtliga farmer som uppföder endast minkar eller endast rävar. För uppfödningsverksamhetens del noteras även utsläpp som orsakas av hanteringen av pälsdjurens gödsel. För foderråvarornas del utreds försurande och eutrofierande utsläpp samt utsläpp som påverkar klimatförändringen. När det gäller biprodukt från slakteri eller renseri fördelas, dvs. allokeras, en del av miljöeffekterna av produktionen av huvudprodukten till ifrågavarande biprodukt. Som allokerings- dvs. fördelningsprincip tillämpas i detta fall biproduktens ekonomiska värde i förhållande till huvudproduktens ekonomiska värde. Uppgifter om miljöbelastningar från huvudprodukterna finns i livscykelutredningar som MTT gjort tidigare och fås även från ett pågående projekt som utreder miljöeffekterna av odlingen av regnbågsforell. Beträffande fiskråvaror noteras i strömmingsfisket näringsämnen som med den fångade fisken har avlägsnats från vattendragen. I form av en enkätundersökning utreds även miljöeffekterna av garvning, pälsberedning och pälssömnad samt därtill hörande transporter. Från dessa funktioner insamlas uppgifter om energi- och bränsleförbrukning samt uppgifter om vattenförbrukning, mängderna avloppsvatten och mängderna fast avfall. Vad gäller garvningen utreds även betydelsen av avfallet från garvningen. För bränslenas del beaktas förutom miljöeffekterna av själva förbränningen även utsläppen som orsakas i produktionskedjan för bränslena. Då nödvändiga uppgifter har insamlats, görs en inventarieutredning utgående från uppgifterna med hjälp av ett dataprogram som utvecklats för livscykelanalysen och resultatet är produktens ekoprofil. Denna ekoprofil återger de klimatförändrande, eutrofierande och försurande utsläpp som produkten orsakar och som allokeras till ett pälsplagg. Utsläppen beskrivs sedan med en koefficient för effektfullhet, varvid man som slutresultat får utsläppens effekter. Detta innebär t.ex. att då metan har en effekt på klimatförändringen som är 25 gånger så stor som koldioxidens effekt, multipliceras utsläppsvärdet för metan med 25 och ställs med avseende på effekt därigenom i relation till koldioxid.
Keywords: turkikset; turkistalous; ekotase; pälsvaror; ekobalans