Tulokset ja johtopäätökset : Nurmen suojaviljan peltokoe - Joki-Tokola, Erkki; Laurila, Marika; Kekkonen, Jarkko (Luonnonvarakeskus (Luke), 2015)
Mineraalilannoitteen ravinteiden korvaaminen jätevesilietteiden ravinteilla johti suojaviljaksi kylvetyn ohran jyvä- ja olkisadon määrän vähentymiseen. Lietelannoituksista Kuivarae -liete tuotti Kemicond -lietettä suuremman viljasadon. Lietetuotteet erosivat toisistaan sekä prosessoinnin että ravinnekoostumuksen perusteella. Lannoitusvaikutusero syntyi enemmän lietteiden ravinnekoostumuksen kuin prosessointitapojen erojen perusteella. Lietteiden ravinteiden hyväksikäyttöä voidaan todennäköisesti tehostaa, jos viljelykasvin typpilannoitustarve tyydytään vain osittain lietteiden levityksen kautta. Lietelannoituksilla ei todettu olevan mainittavaa jälkivaikutusta seuraavan vuoden satomäärään, kun seuraavan vuoden satoa ei lannoitettu lainkaan. Jos sato olisi lannoitettu NK - lannoitteella, se olisi voinut todennäköisesti hyödyntää kasvussaan edellisen vuoden ylijäämäfosforia. Nämä tulokset kemiallisesti hapetetun puhdistamolietteen ja termisesti kuivatun lannoiterakeen lannoitusvaikutuksesta ovat samansuuntaisia kuin aiemmassa vastaavilla tuotteilla tehdyssä ohran typpilannoitustutkimuksessa (Kapuinen ym. 2012).
Keywords: nurmikasvit; suojaviljat; satotaso; sadon laatu; ravinnetase; typpi; fosfori; lannoitus; ohra; sademäärä; tutkimustulokset