Effect of arbuscular mycorrhizas on crown rot (Phytophthora cactorum) in micropropagated strawberry plants - Vestberg, Mauritz; Palmujoki, Hanna; Parikka, Päivi; Uosukainen, Marjatta (Agricultural Research Centre of Finland, 1994)
Arbuskelimykorritsasienten (AM-sienten) vaikutusta mansikan tyvimätään selvitettiin alustavassa tutkimuksissa vuonna 1993. Mansikan tyvimätä, aiheuttaja Phytophthora cactorum, todettiin Suomessa virallisesti ensimmäisen kerran vuonna 1990 'Jonsok' lajikkeella. Tauti on vaikeasti torjuttavissa ja mikrolisätyt mansikan taimet on todettu rönsytaimia taudille alttiimmiksi. Arbuskelimykorritsasienet ovat yleisiä maasieniä, jotka elävät symbioosissa useimpien viljelykasvien kanssa. Näiden sienten avulla on voitu mm. vähentää eräiden Phytophthora-sienten aiheuttamia maalevintäisiä kasvitauteja, mutta AM-sienten vaikutus lehtitauteihin on ollut vähäistä. AM-sienten vaikutusta mansikan tyvimätään tutkittiin maatalouden tutkimuskeskuksen Laukaan tutkimus- ja valiotaimiaseman ja kasvinsuojelun tutkimuslaitoksen välisenä yhteistyönä. Laukaan tutkimus- ja valiotaimiasemalla tuotettiin 'Jonsok' mikrotaimia, joihin siirrostettiin kolme erilaista AMS-kantaa viisi viikkoa ennen niiden altistamista P cactorum-sienelle astia- tai kenttäkokeessa. Astiakoe toteutettiin kasvinsuojelun tutkimuslaitoksella. Mansikat tartutettiin tyvimätäsienellä kahdella eri tavalla. Ensiksi taudinaiheuttajasientä sisältäviä kasvinjätteitä sekoitettiin mansikan kasvualustaan ja toiseksi sienen viljelmästä tehtyä suspensiota tiputettiin mansikan kasvupisteen päälle. Kun taudinaiheuttaja sekoitettiin kasvualustaan, oireet jäivät hyvin vähäisiksi ja mykorritsasienet jopa hieman huononsivat taimien kuntoa. Tiputuksen seurauksena lähes 60 % taimista lakastui kahden viikon sisällä, eikä AM-sienien todettu vähentävän tautia. Kenttäkoepaikaksi valittiin Pälkäneellä sijaitseva mansikkatila, jossa vuonna 1992 esiintyi runsaasti tyvimätää. Vuonna 1993 tautioireita ei kuitenkaan juuri esiintynyt. Tilalle istutetusta kokeesta kuoli yhteensä vain kolme tainta, jotka kaikki olivat mykorritsakäsiteltyjä. AM-sienet eivät parantaneet taimien kuntoa, mutta lisäsivät hieman taimien korkeutta ja paransivat juuriston kuntoa. Toisaalta eräs mykorritsakanta selvästi vähensi sekä verson että juurten kasvua. Alustava tutkimus osoitti, että mahdollisuudet käyttää mykorritsasieniä biologisena torjuntakeinona mansikan tyvimätää vastaan ovat pienet. Tämä tulos on yhtenevä aikaisempien ulkomaisten tulosten kanssa, joiden mukaan mykorritsa saattaa jopa lisätä versotautien ankaruutta. Vaikka mansikan tyvimädän aiheuttajasieni on maassa elävä, on taudin pääasiallinen iskeytymispaikka mansikan maanpäällinen tyvi ja juuristo alkaa tuhoutua vasta mansikan taimen kuoltua. Täten iuuristoa infektoiva mykorritsasieni ei pysty torjumaan versoston kautta iskeytyvää maalevintäistä sienitautia.

Preliminary studies were conducted on the effect of arbuscular mycorrhizal fungi (AMF) against strawberry crown rot caused by Phytophthora cactorum (Leb. & Cohn) Schroet. A micropropagated strawberry cultivar susceptible to the disease, 'Jonsok', was either inoculated with the Finnish AMF strains Glomus mosseae (Nicol. & Gerd.) Gerdemann & Trappe V57, G. hoi Berch & Trappe V98 and G. fistulosum Skou & Jakobsen V128, or it was left uninoculated. AMF inoculation at the beginning of the weaning stage, five weeks before the establishment of the pot or field experiment, did not decrease crown rot severity in either of the experiments. In the pot experiment, on the contrary, AMF lowered the plant health index when P. cactorum was added to the substrate in the form of infected plant residues. Results are discussed in relation to soil-borne vs. foliar disease, phosphorus concentration of the growth substrate and influence of weather conditions.
COST working group meeting on micropropagation and mycorrhiza
Keywords: mansikat; tyvimätä; Fragaria x ananassa; Jonsok; Glomus fistulosum; Glomus hoi; Glomus mosseae