Utredning av gynnsam bevarandestatus för varg i Finland : halvtidsrapport september 2021 - Valtonen, Mia; Helle, Inari; Kojola, Ilpo; Mäntyniemi, Samu; Harmoinen, Jenni; Nivala, Vesa; Johansson, Helena; Ponnikas, Suvi; Herrero, Annika; Heikkinen, Samuli; Kvist, Laura; Aspi, Jouni; et al. (Naturresursinstitutet (Luke), 2021)
Jord och skogsbruksministeriet har gett Naturresursinstitutet i uppdrag att ta fram ett referensvärde för en gynnsam skyddsnivå (bevarandestatus) för vargstammen i Finland. Referensvärdet ska användas för att planera förvaltningen av den finska vargstammen. I föreliggande halvtidsrapport i det tvååriga projektet (2021–2022) redovisas resultat för arbetet som gjorts under det första året. Projektet genomförs av fyra arbetsgrupper (demografi, livsmiljöer, genetik, modellering) som består av forskare från Finland och utlandet. Denna halvtidsrapport innehåller inte ett referensvärde för den finska vargpopulationen eftersom metoden fortvarande är under utveckling. Den viktigaste begreppsliga utgångspunkten för fastställandet av referensvärdet är minsta livskraftiga population (MVP, Minimum Viable Population), som hänför sig till sannolikheten att populationen ska bevaras över ett fastställt tidsspann. Referensvärdet för en gynnsam skyddsnivå/bevarandestatus bör vara större än MVP. I denna halvtidsrapport har den minsta livskraftiga populationen beräknats utifrån såväl demografisk som genetisk information. Processen för fastställande av referensvärdena beskrivs för vardera aspekten separat, eftersom det i detta skede av arbetet inte var möjligt att integrera genetisk information i de demografiska modellerna. Med hjälp av modellering analyseras demografiska nyckeltal, som den ekologiska bärkraften för varg. Man har också utarbetat ett nytt tillvägagångssätt där referensvärdena kan beräknas utifrån både demografiska MVP och hur stor risk beslutsfattare är beredda att tolerera för att populationen underskrider fastställda MVP under en viss tidsrymd. I rapporten presenteras exempel för hur referensvärdena fastställs med olika verktyg. De kombinationer som valts i exemplen är inte riktgivande för vilka kombinationer som bör användas som underlag för referensvärdet. Nivån på den minsta livskraftiga populationen för varg – och därigenom referensvärdena för en gynnsam bevarandestatus – beror i Finland på om man baserar beräkningarna på demografiska eller genetiska populationsfaktorer eller bägge. Såväl demografiska som genetiska faktorer påverkar populationens livskraft och överlevnad. Det arbete som redovisas i halvtidsrapporten kan sammanfattas som att resultaten för både demografi och genetisk livskraft samt en gynnsam bevarandestatus endast är preliminära i detta skede. De preliminära, riktgivande referensvärden som tagits fram med en demografisk modell beror dels på den valda risknivån, dels på granskningens tidsspann samt bland annat analysantagandena om vargstammens framtida utveckling i ryska Karelen. De preliminära resultaten från genetiska analyser visar att den nuvarande vargstammen i Finland är för liten för att behålla sin genetiska livskraft under ett relativt kort tidsspann (17 år). Trots kontakterna med vargstammen i Ryssland har den finska vargstammen förlorat genetisk variation under de senaste åren. Den genetiska variationen är mindre i sydvästra Finland än i östra Finland, och förskjutningen av vargpopulationens tyngdpunkt mot västra Finland avspeglas i indikatorerna för hela landet. Det visar att varginvandringen från Ryssland inte räcker till för att uppväga förlusten av genetisk variation i denna lilla population. Arbetet för framtagning av verktyg för referensvärdena fortsätter under projektets andra år, så att de slutliga referensvärdena ska kunna publiceras hösten 2022.
Keywords: referensvärde; gynnsam bevarandestatus; gynnsam skyddsnivå; varg; minsta livskraftiga population; modellering; demografi; genetisk variation; bärkraft