Pienten maatilayritysten arvonlisäverohuojennuksen aiheuttamat kustannukset valtiontaloudelle - Seppälä, Risto A.; Ovaska, Sami (MTT, 2003)
Tässä selvityksessä lasketaan valtiontaloudelle aiheutuvat kustannukset siitä, että myös maatalouden harjoittajat otettaisiin pienille yrityksille ja elinkeinonharjoittajille kohdennettavan arvonlisäverohuojennuksen piiriin, kuten hallitus on esittänyt (HE 135, 2003 ). Täysimääräiseen verohuojennukseen olisivat tuolloin oikeutettuja arvonlisäverovelvollisiksi vapaaehtoisesti hakeutuvat maatalouden harjoittajat, joiden liikevaihto jää alle 8 500 euroon vuodessa (alv 0%). Osittaiseen huojennukseen olisivat oikeutettuja myös yrittäjät, joiden liikevaihto on välillä 8 500-20 000 euroa vuodessa (alv 0%). Liikevaihtonsa puolesta huojennukseen oikeutettu yrittäjä saisi palautuksen tai osittaisen palautuksen tilittämästään arvonlisäverosta, joka saadaan kun myyntiarvosta kannettavasta verosta vähennetään tuotantopanosten hankinnoissa jo maksettu vero. Toisin sanoen, huojennuksen saanti edellyttäisi, että tuotteen myyntiarvosta kannettava vero on suurempi kuin tuotantopanosten hankinnoissa jo maksettua vero. Normaalisäännöksin veronpalautusta saavat yrittäjät eivät hyötyisi huojennuksesta eikä huojennuksesta myöskään aiheutuisi valtiontaloudelle kustannuksia näiden yritysten kohdalla. Maatalouden arvonlisäverohuojennuksen kustannukset on laskettu vuoden 2000 Maatilatalouden yritys- ja tulotilastosta (MYTT). Liikevaihtoa laskettaessa ei huomioitu tukia, metsätuloja eikä käyttöomaisuuden myyntejä. Osittaisen verohuojennuksen piiriin liikevaihtonsa puolesta (8 500-20 000 euron) pääsevien 13 400 tilan joukossa on 5 177 tilaa, jotka hyötyisivät huojennuksesta. Näillä tiloilla tuotannon arvosta kannettava vero ylittää sen veron, jonka yritys on maksanut tuotantopanosten hankinnoissa. Huojennuksesta hyötyvien 5 177 tilan myyntien arvonlisävero on yhteensä 13,79 M . Tästä tuotantopanosostoihin vähennettävää arvonlisäveroa tiloilla kertyy yhteensä 10,2 M . Normaalisäännösten mukaista veroa jää tilitettäväksi yhteensä 3,58 M . Nyt esitetyn huojennusjärjestelmän mukaan tilitettävän arvonlisäveron määrä alenisi 1,50 miljoonalla eurolla, 2,08 miljoonaan euroon (taulukko). Maatalouteen myönnettävän osittaisen arvonlisäverohuojennuksen valtiontalouden kustannus olisi menetettyinä verotuloina näin ollen 1,50 M . Mikäli kaikki alle 8 500 euron liikevaihdolla toimivat maatalousyrittäjät hakeutuisivat vapaaehtoisesti arvonlisäverovelvollisiksi, valtion talouden kustannus lisääntyy 681 000 eurolla ja kustannus on yhteensä 2,18 M . Arvonlisäverohuojennuksesta suurin osuus kohdistuu työvoimavaltaisille maito- ja nautatiloille. Näillä huojennus on yhteensä 590 611 eli 39 % arvonlisäverohuojennuksen kokonaiskustannuksesta. Ryhmän "muut tuotantosuunnat" vastaava osuus on 36 %, viljatilojen 13 % ja erikoiskasvitilojen 12 %.

The aim of this study is to calculate state's losses in VAT revenues if government's proposal to relief small firms' VAT payments comes into operation. Proposal concerns farms with net turnover between 8 500-20 000 (VAT 0%). VAT included in inputs is deducted from VAT included in sales. If figure is positive farmer must pay that VAT back to to the state. There are 5 177 farms in Finland which could benefit from proposed relief system. Their net turnover is between 8 500-20 000 and they must pay VAT because they receive more VAT in sales as they can deduct in inputs. These farms' VAT in sales is 13,79 million . Amount of VAT deducted in inputs is 10,2 million euros. Normally these farms would pay 3,58 million VAT back to the state. Proposed tax relief system would decrease this amount from 3,58 million to 2,18 million . This means 1,50 million relief to small farms which means 1,50 million losses in state's VAT revenues.
Keywords: Ma; arvonlisänvero; maatilat; value added tax; small farms