The effect of vesicular-arbuscular mycorrhizal inoculation on the growth and root colonization of ten strawberry cultivars - Vestberg, Mauritz (Agricultural Research Centre of Finland, The Scientific Agricultural Society of Finland, The Finnish Society of Dairy Science, 1992)
VA-mykorritsasieniymppäyksen vaikutusta kymmeneen Suomessa viljeltävään mansikkalajikkeeseen tutkittiin astiakokeessa. Kaikkien lajikkeiden taimet olivat MTTK:n Laukaan tutkimus- ja valiotaimiasemalla tuotettuja mikrolisättyjä pikkutaimia. Kasvualustana käytettiin luujauholla (2 g l-1) lannoitettua steriiliä hiekkaa. Taimille annettiin myös kerran viikossa fosforivapaata Hewittin ravinneliuosta. Koe perustettiin 27.-28. toukokuuta 1990 ja se kesti 91 vuorokautta. Lajikkeet jaettiin aikaisiin ('Jonsok', 'Zefyr', 'Kristina' ja 'Mari'), myöhäisiin ('Bounty', 'Hiku' ja 'Senga Sengana') ja erikoislajikkeisiin ('Ostara', 'Alaskan pioneeri' ja 'Minja'). Sienikantojen lukumäärä oli kuusi, viisi suomalaista ja yksi ulkomainen. Eri lajikkeille laskettiin myös mykorritsariippuvaisuusindeksi (MRI), joka saatiin jakamalla ympätyn taimen kuivapaino ymppäämättömän taimen kuivapainolla ja kertomalla tulos sadalla. Vallitsevissa olosuhteissa kaikki tutkitut mansikkalajikkeet hyötyivät VAM-ymppäyksestä. Kolme sienikantaa, Glomus macrocarpum Suomesta, G. mosseae Englannista ja määrittämätön Glomus-laji V4 Suomesta, olivat hyvin tehokkaita ja lisäsivät merkittävästi mansikalla sekä verson kasvua että rönsyjonojen ja rönsytaimien tuotantoa. Lajikkeiden välisiä eroja ei mainittavasti ollut. 'Jonsok' oli keskimäärin eniten riippuvainen mykorritsaymppäyksestä (MRI = 648) ja 'Ostara' vähiten (MRI = 269). Ymppäyksen seurauksena aikaisilla lajikkeilla oli keskimäärin korkeampi juuriston prosentuaalinen mykorritsainfektio kuin myöhäisillä lajikkeilla. VAM-sienet muodostivat myös itiöitä runsaammin aikaisissa ja erikoislajikkeissa kuin myöhäisissä lajikkeissa. Useimmilla lajikkeilla juuriston mykorritsasienen prosentuaalinen runsaus korreloi sienen aiheuttaman verson kasvunlisäyksen kanssa, mutta rönsyntuotannon kanssa oli merkitsevää korrelaatiota harvoissa tapauksissa.

Ten strawberry cultivars, four early maturing, three late maturing and three "special" cultivars, were inoculated with six strains of vesicular-arbuscular mycorrhizal (VAM) fungi in a pot experiment. Growth effects and colonization of the VAM fungi were studied. Three strains, Glomus macrocarpum V3, G. mosseae Rothamsted and G. sp. V4, were highly efficient, causing significant growth increases in most cultivars. 'Jonsok' showed the highest mycorrhizal dependency index, 648, and 'Ostara' the lowest, 269, for the mean response of all six fungi. The fungal strains which increased shoot growth the most also increased the runner plant formation the most. Early cultivars showed higher colonization percentages than late maturing cultivars. Sporulation of the introduced VAM fungi was on average more abundant in early and special cultivars than in late cultivars. Root colonization and strawberry shoot dry weight correlated significantly in most cultivars, but the correlation between colonization and runner formation was generally poor.
Keywords: Pu; Ta; mykorritsa; kasvu; VAM; strawberry cultivar; growth response; colonization; mycorrhizal dependency