Klassisen sikaruton taloudelliset vaikutukset Suomessa - Niemi, Jarkko K.; Lehtonen, Heikki; Pietola, Kyösti; Raulo, Saara; Lyytikäinen, Tapani (MTT, 2005)
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten suuria taloudellisia menetyksiä klassinen sikarutto voisi aiheuttaa sikataloudelle, sen tuotteita jalostavalle teollisuudelle ja veronmaksajille Suomeen levitessään ja mitkä tekijät menetyksiä aiheuttaisivat. Tutkimuksessa simuloitiin sikaruton leviäminen ja taudin hävittäminen Suomesta Monte Carlo-simulaatiomallilla ja laskettiin tautipurkauksen aiheuttamat välittömät menetykset. Tautipurkauksen ja siihen mahdollisesti liittyvän vientikysyntäshokin aiheuttamat menetykset mallinnettiin dynaamisella osittaisen tasapainon mallilla. Mallien aineistot sisälsivät tietoja mm. sikatilojen eläinmääristä ja -kuljetuksista, eläintautien esiintymisestä, hoitokäytännöistä ja sikamarkkinoiden toiminnasta Suomessa. Sikaruttotautipurkaus aiheuttaa välittömiä ja välillisiä menetyksiä. Menetysten suuruuteen ja niiden vaihteluun vaikuttavat sekä tartuntatilojen määrä että tekijät, jotka eivät suoranaisesti riipu tartuntatilojen määrästä. Talouslaskennan perusskenaariossa tautipurkaus heikensi sianlihan vientikysyntää tilapäisesti 50 %. Tällöin simuloidut tautipurkaukset aiheuttivat keskimäärin 7,6 miljoonan euron menetykset (vastaa 8 % sikatalouden maataloustulosta), joista 8 % oli välittömiä menetyksiä. Vahingosta kärsivälle tilalle menetyksen vaikutus oli suhteellisesti suurempi kuin koko toimialalle. Vientikysynnän laskiessa 10 % menetykset olivat 1,7 miljoonaa euroa. Perusskenaariossa vähintään viiden tilan tautipurkaus aiheutti 13,6 miljoonan euron menetykset. Tulokset viittaavat siihen, että klassinen sikarutto voi Suomeen levittyään aiheuttaa huomattavia menetyksiä myös silloin, kun tartuntatilojen määrä jää pieneksi. Tämä johtuu siitä, että yksittäisenkin tilan tartunta voi aiheuttaa häiriöitä sikamarkkinoilla. Markkinahäiriöitä ehkäisevillä toimenpiteillä voidaankin saada säästöjä toimialalle. Toisaalta suuria kustannuksia aiheuttavat, tartunnan leviämistä ehkäisevät toimenpiteet olisivat taloudellisesti perusteltuja vain harvinaisiksi arvioiduissa tautipurkaustilanteissa. Tämä johtuu siitä, että uusia tartuntoja syntyisi hitaasti.

Increasing farm size and regional concentration of pig production have raised questions on whether the potential costs of animal disease epidemics have increased. The goal of this study was to estimate how large classical swine fever losses could be if the disease were introduced into, and detected in Finland. Furthermore, the goal was to study which factors would cause large losses. As no actual outbreak data were available, the spread of the virus between herds and the eradication of the disease were simulated by means of a Monte Carlo simulation. Direct eradication costs were computed. Indirect losses caused by an outbreak and demand shock were estimated with a partial-equilibrium model. The data included detailed information on factors such as the movement of animals and the structure of pig markets in Finland. Estimated losses were volatile because the same starting point could result in either a large or small outbreak. Losses were affected by factors such as the magnitude of the demand shock and the regional characteristics of pig farming. In the benchmark scenario, where the outbreak was assumed to reduce export demand for pig meat by 50%, the outbreak would cause average losses of 7.6 million, of which less than 10% would be direct losses. This represents 8% of annual agricultural income in pig farms. In 95% of the simulations, the losses ranged from 4.0 to 16.5 million. If export demand were to fall by 10%, losses would be 1.7 million. In the benchmark scenario, a large outbreak (more than 4 infected farms) caused average losses of 13.6 million. These results suggest that even if the number of infected farms were likely to be small, the losses could be large if demand for pig meat were to be distorted. Market reactions can have a large impact on losses. Estimated losses, however, suggest that incentives to prevent the spread of the virus during an outbreak with voluntary measures such as pre-emptive slaughter are low.
Keywords: Ma; sika; sikatalous; klassinen sikarutto; tartuntataudit; riskit; tappiot; taloudelliset mallit; simulointi; pig; pig production; classical swine fever; infectious diseases; risk; economic loss