Kalifornianripsiäisen biologinen ja integroitu torjunta Escimo-leikkoruusulla kesäaikaan - koe käytännön viljelyä vastaavissa olosuhteissa - Vänninen, Irene; Linnamäki, Marika; Jaaksi, Sari (MTT, 2001)
Amblyseius cucumeris -petopunkkien tehoa kalifornianripsiäisiin kesäkuukausina tutkittiin neljässä 38 m2:n ruusuhuoneessa. Kahdessa osastossa käytettiin vain petopunkkeja. Kahdessa kasvualusta käsiteltiin lisäksi fiproniililla kahtena perättäisenä viikkona ripsiäismäärien lähdettyä nousuun (=integroitu torjunta). Petopunkkipusseissa levitettiin kahden viikon välein yhteensä 4500-7000 punkkia/m2. Regent-käsittelyt eivät tehostaneet torjuntaa. Integroidun torjunnan osastojen kokonaiskukkasadosta 86 % oli puhdasta, 9 % lievästi vioittunutta nipputavaraa ja 5 % myyntikelvottomia. Biologisen torjunnan osastoista saadusta yhtä suuresta kokonaissadosta 62 % oli puhdasta, 15 % nipputavaraa ja 23 % oli myyntikelvottomia. Biologisen torjuntakäsittelyn huonompi tulos johtuu siitä, että yhdessä osastossa ripsiäistiheydet olivat korkeat ja petopunkit lisääntyivät siellä heikosti. Toisessa biologisen torjunnan osastossa myyntikelpoisia ruusuja saatiin yhtä paljon kuin integroidun torjunnan osastoissakin. Petopunkkien määrän kasvu lehdillä reagoi lehtien ripsiäistoukkien määrän kasvuun välittömästi, mutta kukissa vasta viikon viiveellä. Kokeen loppupuolella ripsiäismäärien romahdettua petojen määrä kukissa nousi vasta 2-3 viikon kuluttua uusien pussien ripustamisesta. Riittävinä määrinä käytettynä A. cucumeris pystyy suojaamaan ripsiäisvioitukselle erittäin herkän Escimo-lajikkeen jopa kesällä, mutta torjuntakustannukset ovat korkeat (11-17 mk/m2). Amblyseius cucumeris-petopunkkien käytön ongelmat leikkoruusulla liittyvät petojen levitysmenetelmiin ja petojen leviämiseen kasvustossa. Pussien neljän viikon levitysväli oli liian pitkä otettaessa huomioon viive petopunkkien kukkiin hakeutumisessa. Pusseja tehokkaampi A. cucumeriksen käyttötapa leikkoruusulla voi olla levitys suoraan lehdille, mikä mekanisoituna saattaa olla jopa vähemmän työlästä kuin pussien tiheään tehty ripustaminen kasvustoon.
Keywords: ruusut; tuhoeläimet; kalifornianripsiäinen; Frankliniella occidentalis; petopunkit; amblyseius cucumeris; Hypoaspis spp.; kasvinsuojelu; biologinen torjunta; integroitu torjunta