Yritysmuodon vaikutus sikatilojen tuloveroon - Uusitalo, Pekka (MTT Taloustutkimus, 2000)
Sianlihantuottajat ovat investoineet voimakkaasti viime vuosina. Usein investoivilla viljelijöillä on kuitenkin verotettavan tulon ansiotulo-osuus noussut nettovarallisuuden pienentyessä. Nyt julkaistavan tutkimuksen perusteella suurella ansiotulo-osuudella ja jaettavalla yritystulolla saavutettaisiin tuloverotuksellista säästöä, mikäli tila toimisi osakeyhtiö -muotoisena. Erilaisten yhteistyömallien lisääntyessä ja tilakoon kasvaessa tulee yhä useammin ajankohtaiseksi toimintamuodon pohdinta. Yritysmuodon valintaan vaikuttavat monet tekijät. Tutkimuksessa pyrittiin etsimään (mahdollisia) neutraalisuuspoikkeamiin liittyviä eroja yksityisen elinkeinonharjoittajan, kuolinpesän ja verotusyhtymän sekä osakeyhtiön yhtiöoikeudesta ja verotuksesta. Eri yritysmuotojen vertailu osoitti, että maatalouden perinteiset yritysmuodot (yksityinen elinkeinonharjoittaja, kuolinpesä ja verotusyhtymä) ovat keskenään varsin samanlaisia, mutta ne eroavat osakeyhtiöstä useassa kohdassa. Verotukselliset eroavaisuudet tulevat esiin maatalouden verotettavasta tulosta maksettavan veron suuruutta määritettäessä. Esimerkkilaskelmissa verrattiin yksityisen elinkeinonharjoittajan ja osakeyhtiön tuloverorasitusta keskenään. Yhden yrittäjän yrityksessä, jossa verotettava tulo on pelkästään ansiotuloa, osakeyhtiöllä saavutettava tuloverosäästö on varsin huomattava jo 300 000 markan jaettavalla yritystulolla. Mikäli ansiotuloja on alle 50 prosenttia yritystulosta, yksityisen elinkeinonharjoittajan tuloverorasitus ei poikkea 300 000 markan jaettavilla yritystuloilla kovinkaan paljon osakeyhtiön eri voitonjakovaihtoehdoista. Esimerkkilaskelmissa, jossa aviopuolisot jakavat tilan tuloksen, tai tilanteessa, jossa toisella aviopuolisolla on maatalouden lisäksi muita ansiotuloja, tuli yksityinen elinkeinonharjoittaja kilpailukykyisemmäksi yritysmuodoksi ja erot osakeyhtiöön supistuivat. Osakeyhtiöllä mahdollisesti saavutettava tuloverosäästö perustuu sekä taseen erilaiseen arvostamiseen että mahdollisuuteen jättää osa tuloksesta yhtiöön. Samalla yhtiön nettovarallisuutta ja siitä tulevaisuudessa saatavaa pääomatulo-osuutta voidaan kasvattaa. Juuri nettovarallisuus- ja voitonjakotasolla on ratkaiseva merkitys yritysmuotojen keskinäiseen edullisuuteen. Tutkimuksessa on tarkasteltu ensimmäisen toimintavuoden osakeyhtiötä. Miten osakeyhtiön tuloverorasitus tulee kehittymään toimintavuosien lisääntyessä, riippuu ensisijaisesti voitonjakotasosta sekä tuloveroasteesta. Yhtiöittäminen ja osakeyhtiömuotoisena toimiminen aiheuttaa lisäkustannuksia. Siten olisikin etukäteen laskettava, miten kauan menee ennen kuin yhtiöittämiseen liittyvät kustannukset saadaan verosäästöinä takaisin. Samalla tulisi ottaa huomioon yhtiöittämiseen liittyvät muut epävarmuustekijät.

This study is concerned with the factors influencing the choice of the company form. The company law and taxation of private entrepreneurs, death estates and taxation groups (general partnerships and limited partnerships) as well as limited companies were searched for neutrality deviations. The principal objective of the study was to find out whether the income tax burden of pig farms is heavier as private enterprises or limited companies. According to the study, there was no major difference in the company law and taxation factors between private entrepreneurs, death estates and general or limited partnerships. Instead, limited companies differ considerably from the other company forms in terms of these factors. Differences in the taxation can be observed only when determining the amount of taxes to be paid for the taxable income of agriculture. The calculations show that the net assets influence the relative profitability of the different company forms a great deal. In the case of a single entrepreneur and based on earned income only, a limited company is competitive at taxable income of FIM 100,000. If earned income accounts for less than 50 % of the company income, at company income of FIM 300,000 to be divided the income tax burden of a private entrepreneur does not differ in any significant way from the alternative ways of dividing the profit in a limited company. In calculations where the spouses divide the result of the farm or in cases where one of the spouses has other earned income besides agricultural income the differences between the taxes of a private entrepreneur and limited company are even smaller.
Pro gradu-työ: Opinnäytetyön on ohjannut professori Matti Ylätalo Helsingin yliopistossa, jossa tutkimusta on kommentoinut MMT Matti Ryhänen. Tutkimuksen empiirisen osan Pekka Uusitalo teki Maatalouden taloudellisessa tutkimuslaitoksessa, jossa työtä ohjasi MML Anna-Maija Heikkilä.
Keywords: Ma; verotus; tuloverotus; yritysmuoto; maatalous; taxation; income tax burden; company forms; agriculture