Sikatilojen liikkeenjohdon ja tuotannonohjauksen tiedonhallinta - Karhula, Timo; Leppälä, Jarkko (MTT, 2006)
Suomessa sikatalouden harjoittamiselle, kuten myös muulle maataloudelle, kohdistuu nykyään moninaisia vaatimuksia ja myös rajoitteita. Luonnon olosuhteiden lisäksi taloudellinen toimintaympäristö luo puitteet yrittäjän toiminnalle ja edellyttää yrittäjältä tuotantoprosessien osaamisen ja toteuttamisen lisäksi myös liikkeenjohtotaitoja ja yrityksen talouden hallintaa käytännössä. Tässä tutkimuksessa sikatalousyrittäjille laadittiin tilan taloushallintoon työkalu, jolla voidaan seurata tilan maksuvalmiutta. Tutkimuksessa selvitettiin myös investointien vaikutusta sikatilojen kassavirtaan, suurten sikatalousyksiköiden taloudellisten tulosten muodostusta, kustannus- ja tietovirtoja sekä sikataloutta koskevaa prosessimallinnusta. Kirjallisuuskatsauksen avulla tarkasteltiin keskeisimpiä sikataloutta koskevia institutionaalisia rajoitteita Suomessa ja vertailumaissa. Sikatiloilla kassajäämien arvot vaihtelevat tilikausien välillä voimakkaasti, mikä aiheuttaa tilatasolla taloudellista epävarmuutta. Tulorahoitus ei aina riitä kattamaan yritystoiminnasta aiheutuvia kaikkia menoja. Voittomarginaalien kapeus ja sikataloudelle tyypillinen tuottajahintojen kausivaihtelu lisää riskejä. Tuottaja- ja panoshintojen muutokset vaikuttavat suoraan sikatilojen kassajäämien arvoihin. Kustannustehokkuus on keskeinen menestystekijä sikatiloilla. Kustannustehokkuus edellyttää mm. työnkäytön optimointia, tehokasta tuotannonohjausta ja rationaalisia investointeja tuotannon laajentamiseen. Prosessimallinnuksen avulla voidaan yrityksen tuotantoa järjestää entistä tehokkaammaksi. Etsimällä kriittisiä tekijöitä prosesseista ja pyrkimällä vaikuttamaan niihin voidaan parantaa tilojen kustannustehokkuutta, tuotteiden laatua ja useita muita tuotantoon vaikuttavia tekijöitä. Sikataloudessa on viime vuosina haettu suurtuotannon etuja kasvattamalla voimakkaasti yksikkökokoa. Suurissa yksiköissä on mahdollisuus saavuttaa kohtuullinen tulotaso, vaikka kate tuotettua yksikköä kohti olisikin pieni. Onnistuakseen investoinnit edellyttävät kuitenkin suhteellisen kannattavaa yksikkökokoa jo lähtötilanteessa. Suurikaan yksikkökoko ei sinänsä tuota taloudellista vakautta, sillä taloudelliset riskit kohdistuvat voimakkaimmin juuri suurimpiin yrityksiin. Kassatulojen ja -menojen eriaikaisuudesta johtuen sikatalousyrityksissä talouden hallinta on varsin haasteellista jo sellaisenaan. Tuotannon laajennukset lisäävät vaatimuksia yrittäjän liikkeenjohtotaidoille, mutta toisaalta myös kartuttavat yrittäjän osaamista ja kokemusta yritysjohtajana.

Today various kinds of demands as well as restrictions are being directed at Finnish pig husbandry and agriculture in general. Besides the natural conditions, the economic environment defines the framework for the farmers' operations. This means that, in addition to knowledge and skills on the production processes and their implementation, the farmer must also possess sufficient business skills and ability to manage the finances of the farm enterprise in practice. The purpose of this study was to prepare a tool for monitoring the liquidity of the farm to assist in the management of the farm's finances. The study also covered the impact of investments on the cash flow of pig farms, formation of the economic result in large pig production units, cost and information flows, and modelling of the processes concerning pig husbandry. A survey of the literature was carried out to examine the most important institutional restrictions on pig husbandry in Finland and the reference countries. The value of the cash balance of pig farms varied considerably between the accounting periods, which creates economic uncertainty on the farm level. Cash flow financing is not always sufficient to cover all the expenses of the business operations. The narrow profit margins and seasonal variation in the producer prices characteristic to pig husbandry increase the risks. Fluctuations in the producer and input prices are directly reflected in the cash balances of pig farms. Cost efficiency is the main success factor on pig farms. Cost efficiency calls for the optimization of the use of labour, efficient steering of the production, and rational investments in expanding the production. The efficiency of the organisation of the production can be increased by modelling the processes. The identification of the critical factors in the processes and serious efforts to influence these improve the cost efficiency of the farms, quality of the products, and various other factors influencing the production. In recent years economise of scale have been searched for in pig husbandry by increasing the unit size very strongly. In large units a reasonable income level can be reached even if the margin per unit produced were smaller. However, in order for the investments to succeed, the unit size must be quite profitable to start with. Large unit size as such does not guarantee economic stability, because large units are also more strongly affected by the economic risks. Because of the differences in the timing of cash income and expenses, managing the finances of pig production enterprises is a very challenging task. Expanding the production places even higher demands on the management skills of the producers, but it also adds to their know-how and experiences as business managers.
Keywords: Ma; sikatalous; tilamallit; prosessit; kassavirta-analyysi; pig husbandry; cash flow analysis; farm models; processes